Univ.-Doz. (Bécs) Dr. Gerd Reuther: A pandémiás fenyegetés
"Vajon fenyeget-e a világjárvány veszélye, vagy a világjárvány a veszély?
A Nemzetközi Egészségügyi Szabályzat és a világjárványtörvény úgy lebeg felettünk, mint Damoklész kardja.
Ha az Egészségügyi Világszervezet főtitkárának igaza van, holnap újabb zárlat és kötelező védőoltás jöhet.
A "világjárványra alkalmas" kórokozók listája egyre hosszabb és hosszabb. A diagnózisok és a
feltételezett kórokozók egyre homályosabbá válnak".
Dr. Gerd Reuther, a radiológia régi szakértője és orvostörténész szerint, tekintettel a WHO-nál
jelenleg tapasztalható totalitarizmus növekedésére.
Dr. Renate Reuther történésszel együtt a közelmúltban több könyvet is kiadott, köztük a "Hauptsache
Panik - Ein neuer Blick auf Pandemien in Europa" címűt.
Ebben a műsorban a Kla.TV Dr. Gerd Reuther rövidített cikkét közli "A világjárvány veszélye" címmel.
A teljes cikket internetes linkként a program alatt találja.
"Jelenleg 30 lehetséges gonosztevő van, akik bármikor visszazökkenthetik a világot a káoszba.
Még a "Covid-19" is újra szerepel a listán, miután időközben kevésbé fertőzőnek minősítették, és a blöff is fel van jegyezve.
Hiszen ez a kétes vírus is ismerte a mutánsokat, akiket valami kalapból húztak elő.
Nyilvánvalóan csak folytatni akarják, mintha a világjárvány-varázslók nem régóta nem lennének ruha nélkül.
A pániklista azt mutatja, hogy nincs szükség új klinikai kép bevezetésére.
Sokkal könnyebb a jól ismert betegségeket új járványnak kikiáltani.
Elég, ha az influenzát "koronának" vagy a maláriát "ebolának" nevezzük át ;
a bárányhimlőtől a mérgezéssel kapcsolatos reakciókig mindenféle bőrtünet "M-Pox"-ként.
A PCR-tesztek mint egyetlen diagnosztikai eszköz szinte mindent lehetővé tesznek.
Vagy Önnél van az a betegség, amelyre a vizsgálatot végzik, vagy nem beteg.
Az "incidenciák" a vizsgálatok gyakoriságával nőnek.
A WHO által meghirdetett két "világjárvány" egyébként még mindig aktív: a kétszer átnevezett "M-pox" mellett a kolera is.
Az 1961-es bejelentése óta ez utóbbi volt a leghosszabb ideig tartó világjárvány, amit
valószínűleg már maga a WHO is elfelejtett.
A kolera azonban egyáltalán nem rendelkezik járványveszélyes potenciállal. Nemcsak a szükséges
vízszennyezés miatt, amely csak fertőzési gócokhoz vezet.
Érthető, hogy a világjárvány most nagy kétségbeesést okoz.
Végül is a politikai frontemberek 2020-ban "a járványok korszakát" hirdették meg.
A WHO tábornokának teljesítenie kell, még akkor is, ha a több országra és nagyobb területre
kiterjedő járványok biológiailag lehetetlenek.
A fertőző betegségek megjelenéséhez nemcsak kórokozóra van szükség, hanem - ami még fontosabb - nagy területen azonos
környezeti feltételekre és az emberek azonos fogékonyságára.
A dengue-láz például csak ott fordul elő, ahol meleg van. Az emberek életkoruktól, korábbi betegségüktől és
vagyoni helyzetüktől függően különböző mértékben fogékonyak.
Ráadásul a fertőzési láncokért felelősnek tartott állatoknak - szúnyogoknak, rágcsálóknak és denevéreknek -
mindenhol megfelelő életkörülményeket kell találniuk.
A járványok tehát mindig regionálisak és soha nem globálisak!
Még egy éghajlati övezeten belül sem volt soha több országot érintő járványhullám, mint Közép-Európában.
A világjárványról szóló narratívához szükség van a felgyorsult "globális
éghajlatváltozás" és az "egy egészségügy" narratívájára.
A WHO csak az ember és a természet közötti regionális különbségek tagadásával állíthat országos egészségügyi vészhelyzetet.
Ami csak akkor fog megvalósulni, ha a többség hajlandó hinni benne.
Ezt már most példázza az "éghajlatváltozás" ügye, amikor a rádiós műsorvezetők ismét a világtörténelem legmelegebb napját
jelentik be azzal a megjegyzéssel, hogy ebben az országban az embereknek még csak az a benyomásuk sincs, hogy...
Négy érv amellett, hogy miért nincsenek természetes járványok, amelyeket már a "Covid-19" esetében is figyelmen kívül hagytak:
1. A fertőző betegségek soha nem érintik egyformán az összes embert, függetlenül genetikai adottságaiktól,
tápláltsági állapotuktól vagy egészségi állapotuktól.
Legyen szó pestisről, koleráról, tífuszról vagy légúti vírusokról - főként idős, szegény és
korábban sérült emberek betegszenek meg és halnak meg.
Az alacsony átlagéletkorú országokat egyre kevésbé vagy egyáltalán nem kell érintenie.
2. A fertőző betegségek szinte mindig szezonálisak, ezért nem fordulhatnak elő egyidejűleg
különböző éghajlati övezetekben és váltott évszakokban.
A trópusi országokban a légúti vírusok által okozott betegségek általában kisebb szerepet játszanak.
A fertőző hasmenés általában gyakoribb a nyári hónapokban, mint a téli hónapokban.
3. A járványok a legszegényebb országokban nem tűnhetnek el sok hónappal korábban, mint a jól felszerelt
egészségügyi rendszerrel rendelkező gazdag országokban.
4. A járványok sosem állnak meg a politikai határoknál.
Hogyan érhetett véget a "Covid-19" több mint egy évvel korábban Dániában, mint Németországban, ha nem volt
földrajzi akadály vagy demarkációs határ Észak-Németországgal?
A "világjárvány" kafkai meghatározásával a WHO közvetve már beismerte, hogy a "világjárványok" nem természetes események.
Máskülönben a fertőző betegségek valódi halmozódását lehetne alapul venni.
Egy fertőző betegség "kockázata" azonban több országban már elegendő a szükségállapot kihirdetéséhez.
Senkinek sem kell betegnek lennie ahhoz, hogy a világot karanténbörtönné változtassa.
[Tehát egy újabb nagy átverésre lesz szükség.
A járványos fertőző betegségeknek megfelelő körülményekre van szükségük a sérült immunrendszerrel: háború,
nehézségek, környezeti katasztrófák és egészségtelen életmód.
A géninjekciók ezt a célt szolgálhatták, mivel világszerte képesek voltak károsítani az emberek immunrendszerét.
A hasonló fertőzések feltételezett egyidejű halmozódása különböző országokban egyébként a megtévesztés biztos jelének tekinthető.
Mostanra a Föld minden lakója számára világosnak kell lennie, hogy a "világjárvány" nem egy
szakkifejezés a betegségek világából, hanem egy fegyver.
Ezt Ludwig Börne (1786-1837) író is felismerte, amikor 1830-ban Párizsban először hirdették ki az állítólagos kolerát:
"Amíg a megrémült emberek újra észhez nem térnek, a régi bilincsek újra felszegecselődnek, a betegszoba a gyógyulás
után is börtön marad, és húsz év szabadság veszik el fölötte".
A közösség még ekkor is hatósági üzemmódba kapcsolt a járványveszély kihirdetésével".