Lielākās Šveices bankas Credit Suisse un ASV banku Signature, Silvergate un Silicon Valley Bank
(SVB) sabrukums 2023. gadā satricināja finanšu tirgus.
Galvenais iemesls tam bija ASV centrālās bankas FED monetārā politika.
Tas 2021. gada beigās krasi palielināja procentu likmes, kas izraisīja valdības obligāciju cenu kritumu, kā
arī lielus zaudējumus banku kreditēšanas un līzinga darījumos un galu galā šo banku sabrukumu.
Visā ASV banku sistēmā FED monetārā politika ir iznīcinājusi neticamu summu - aptuveni 1,9 triljonus ASV dolāru.
Reaģējot uz krīzi, ko tā izraisīja finanšu sistēmā, un draudošo citu ASV banku sabrukumu, FED
uzsāka banku termiņfinansēšanas programmu (BTFP).
Šī programma ļāva ASV bankām tieši piekļūt FED līdzekļiem, izmantojot aizdevumus, un tādējādi
klusi atrisināt savas likviditātes problēmas.
Tā rezultātā krīze nomierinājās, un FED atkal varēja sevi pasniegt kā enerģisku finanšu sistēmas glābēju.
Tomēr ASV banku sektora problēmas, protams, netika atrisinātas.
Patiesībā tā pašlaik piedzīvo vēsturisku krīzi!
Zemāk varat redzēt, cik plaša un milzīga ir šī krīze, kāda loma tajā ir FED un kādi ir tās motīvi un priekšvēsture.
I. Vēsturiskā krīze ASV banku nozarē
1. krīze ASV komerciālā nekustamā īpašuma tirgū
[Šobrīd ASV ir vairāk nekā 4000 banku, bet tikai dažus simtus no tām var uzskatīt par veselīgām.
No otras puses, lielākā daļa ir burtiski uz sliekšņa.
Viens no galvenajiem iemesliem tam ir vēsturiska mēroga komerciālā nekustamā īpašuma cenu kritums.
Turpmāk minētie piemēri ilustrē, cik liels ir šis apjoms: Ņujorkas 23 stāvu Prime Manhetenas biroju tornis, kura vērtība
2019. gadā bija 215 miljoni ASV dolāru, tagad ir vērts tikai 104 miljonus ASV dolāru, t.i., piecu gadu
laikā tā vērtība ir samazinājusies par 51,6 procentiem.
Sentluisā augstākā biroju ēka - 44 stāvu AT&T tornis - tika pārdota par 3,5 miljoniem dolāru.
2006. gadā šis izcilais īpašums vēl maksāja 205 miljonus dolāru, kas ir šokējošs vērtības kritums par 98%!
Miljardieris, nekustamā īpašuma investors Barijs Šternlihts (Barry Sternlicht) prognozēja, ka šī cenu
krituma dēļ tikai ASV biroju nekustamajam īpašumam būs zaudējumi 1 triljona ASV dolāru apmērā.
Saskaņā ar dārgmetālu eksperta Dominika Ketnera (Dominik Kettner) teikto, šie zaudējumi galvenokārt ir mazo un vidējo
ASV banku grāmatvedībā, kurās šobrīd ir daudz sliktu aizdevumu, no kuriem 30-50 % ir akūti apdraudēti.
Turklāt līdz 2025. gada beigām beigsies komerciālo nekustamo īpašumu aizdevumu termiņš 560 miljardu ASV dolāru apmērā un līdz
2028. gada beigām - vairāk nekā 2,8 triljonu ASV dolāru apmērā.
Tas nozīmē, ka arī ASV bankas saskaras ar vēsturiska mēroga refinansēšanas vilni.
Tas nozīmē, ka skartie īpašumi ir jārefinansē ar ievērojami sliktākiem nosacījumiem. Ja tas neizdosies, tie būs
jāpārdod ar lielu diskontu un ar attiecīgiem zaudējumiem bankām, kas var novest pie banku sistēmas sabrukuma.
Līdzīga situācija finanšu tirgū līdz šim nav bijusi.
2. krīze ASV obligāciju tirgū
Līdztekus krīzei ASV komerciālo nekustamo īpašumu tirgū vēl viena bumba ar nokavēto laiku spārdās obligāciju tirgū.
Procentu likmju kāpums ir radījis situāciju, kas var satricināt arī visu banku sistēmu.
Tās pavēra jaunas pievilcīgas ieguldījumu iespējas, kas nozīmēja, ka pēc ASV valdības obligācijām gandrīz nebija pieprasījuma.
Rezultātā tie dramatiski zaudēja vērtību, tāpēc ASV bankām šobrīd ir nerealizēto zaudējumu
kalns vairāk nekā 516 miljardu ASV dolāru apmērā.
Kamēr bankas tur šīs obligācijas, zaudējumi paliek "uz papīra".
Taču, ja, piemēram, klienti izņem savus noguldījumus vai bankas citu iemeslu dēļ ir spiestas pārdot šīs obligācijas,
zaudējumi kļūst reāli un var izraisīt arī banku krahu.
3. FED izbeidz banku termiņfinansēšanas programmu.
ASV centrālā banka (FED) 11. martā izbeidza banku termiņfinansēšanas programmu (BTFP) tieši tad,
kad tuvojās vēsturiskā banku un finanšu krīze.
Tikai viena gada laikā FED, izmantojot šo programmu, emitēja vairāk nekā 160 miljardus ASV dolāru pieprasījuma
iesniedzējām bankām, klusi nodrošinot tās ar līdzekļiem.
Bankas varēja izmantot savas obligācijas kā nodrošinājumu, kas tika novērtētas pēc
nominālvērtības , nevis pēc pašreizējās tirgus vērtības.
Tādējādi procentu likmju paaugstināšanas un galvenokārt ASV obligāciju tirgus vērtības krituma negatīvās sekas bankām
tika pilnībā kompensētas, tādējādi pasargājot tās no sabrukuma.
Līdz ar BTFP pārtraukšanu bankas ir ne tikai zaudējušas vienkāršu līdzekļu piedāvājumu, piemēram, lai novērstu
ASV komerciālā nekustamā īpašuma burbuļa plīšanu, bet arī zaudējumus ASV obligāciju tirgū.
Turklāt joprojām augstās procentu likmes tagad atkal pilnībā ietekmē bankas, un tas varētu būt
izšķirošais stimuls turpmākai un vēl plašākai banku krīzei.
Ņemot vērā dramatisko situāciju ASV banku sistēmā, Kanādas un Īrijas analītiķis Kevins O'Līrijs ir
pārliecināts, ka tuvākajos gados bankrotēs tūkstošiem banku.
Tā kā pasaules bankas savukārt ir savstarpēji ārkārtīgi cieši saistītas, tas var izraisīt milzīgu globālu finanšu cunami
un globālu ekonomikas krīzi, kas pārspēs visas iepriekšējās.
II. FED - finanšu sistēmas dedzinātājs un tā motīvi
Ārpasaulē ASV Federālo rezervju sistēma sevi parāda kā nopietnu un enerģisku cīnītāju par stabilu finanšu sistēmu.
Taču tas izrādās īsts finanšu sistēmas dedzinātājs, kas, kā uzskata finanšu eksperts Ernsts Volfs (Ernst
Wolff), apzināti izraisīja vai patlaban izraisa gan 2023. gada banku krīzi, gan pašlaik notiekošo krīzi.
Ernsts Volfs (Ernst Wolff) saskata šādas sakarības, kas izskaidro, kāpēc FED rīkojas šādā veidā:
1. Tā kā mēs atrodamies globālās finanšu sistēmas beigu posmā, centrālās bankas visā pasaulē gatavojas jaunas finanšu sistēmas
izveidei un centrālo banku digitālo valūtu (CBDC) ieviešanai.
[2. Līdz ar CBDC ieviešanu kreditēšana tiks pārtraukta no komercbankām un turpmāk
notiks tikai ar centrālās bankas starpniecību.
Tas nozīmē, ka jaunajā monetārajā sistēmā vairs nav vietas mazām un vidējām bankām.
Tāpēc pašreizējā banku krīze tiek mērķtiecīgi veicināta, lai strauji paātrinātu koncentrācijas procesu banku nozarē.
[3. Lielākie ieguvēji no gaidāmā banku sabrukuma būs lielākās ASV bankas, piemēram, Goldman Sachs vai JP Morgan Chase.
Pēdējā jau 2023. gadā bija pārņēmusi First Republic Bank par nelielu daļu no tās vērtības.
Šīs lielās bankas izmantos gaidāmo krīzi tādā pašā veidā un sagrābs milzīgus aktīvus par smieklīgi zemu cenu.
Tas savukārt ir izdevīgi lielākajiem aktīvu pārvaldītājiem, piemēram, BlackRock, Vanguard un State Street, kas ir galvenie
ASV lielāko banku akcionāri un pārvalda superbagātnieku aktīvus.
[4. tā kā nav banku glābšanas fonda, kam būtu nepieciešamie finanšu resursi, lai glābtu kontu īpašniekus un noguldītājus,
kuri varētu ciest bankrotā līdz šim lielākās banku krīzes laikā, tas varētu būt ideāls atspēriena punkts CBDC ieviešanai.
Veicot atbalsta maksājumus tieši ar šo jauno naudu, to varētu ieviest ar pozitīvu sistēmas glābēja tēlu.
Atbilstoši Vinstona Čērčila devīzei: "Nekad neļauj krīzei aiziet zudībā!"
III. ASV Federālo rezervju sistēmas pirmsākumi
Ernsts Volfs (Ernst Wolff) uzskata, ka FED acīmredzot ir gatavs izmantot jebkādus līdzekļus,
lai ieviestu jaunu digitālo finanšu sistēmu.
Tā ir gatava novest tūkstošiem banku līdz maksātnespējai un iznīcināt aktīvus triljonu dolāru vērtībā,
lai vilinātu vai piespiestu iedzīvotājus pievienoties šai jaunajai monetārajai sistēmai.
Lielākie ieguvēji acīmredzot ir tikai superbagātie.
Lai dziļāk saprastu, kāpēc FED rīkojas nevis kopējā labuma, bet gan šīs nelielās mazākuma daļas
labā, ir jāzina, ka FED nav valdības institūcija.
Saskaņā ar Stīvena Gudsona, bijušā Dienvidāfrikas Rezervju bankas direktora, kurš tādējādi ir absolūts finanšu sistēmas insaiders,
teikto, FED, tāpat kā gandrīz visas pasaules centrālās bankas, kā arī SVF un Pasaules Banka, ir privāti
kontrolētas bankas un iestādes, kas savu darbību veic absolūti savu akcionāru un dibinātāju interesēs.
Piemēram, grāmatā "Centrālo banku vēsture" viņš nosauc arī FED galvenos akcionārus.
Tās ir šādas bankas, aiz kurām stāv baņķieru dinastijas: - JP Morgan Chase Bank - Goldman Sachs Bank of New York - Lazard
Brothers Bank of Paris - Israel Moses Sieff Bank of Italy - Shearson American Express Bank - The Rothschild Banks of
London and Paris - The Warburg Banks of Hamburg and Amsterdam.
Tātad pašreizējo banku krīzi ir izraisījis neliels superbagāto cilvēku loks.
Viņi vēlas piepildīt savas kabatas un ievilināt mūs savā jaunajā digitālās naudas sistēmā,
kas, iespējams, maskēta kā glābšanas pakete.
Kā Kla.TV jau parādīja raidījumā "Ernsts Volfs: Digitālā centrālās bankas nauda - brīvības gals!". , vienīgais
mērķis ir pilnībā kontrolēt mūs un atņemt mums visas brīvības.
Finanšu sistēmas kurss atkal ir iestatīts uz sabrukumu, un pašreizējais FED procentu likmju samazinājums to nemainīs.
Tomēr ir grūti paredzēt, kad sabrukums iestāsies, taču viens ir skaidrs - baņķieri, kuri ar neaprakstāmu noziedzīgu enerģiju
ļaunprātīgi izmanto savu varu, lai uzkrātu arvien lielāku bagātību un varu, darīs visu iespējamo, lai
netiktu atklāti kā viņu izraisītā finanšu sabrukuma cēloni.
Tā vietā tās var izraisīt citu krīžu eskalāciju, tostarp pašreizējo militāro konfliktu, kas pašlaik ir ļoti saasinājušies.
Taču, lai arī kā viņi gribētu padarīt savu jauno digitālo naudu mums pieņemamu, tā noteikti ir
Trojas zirgs un nekad nebūs problēmu risinājums.
Risinājums ir panākt, lai šie baņķieri tiktu saukti pie atbildības par krīžu izraisīšanu un lai viņiem tiktu atņemta vara.
Bijušais centrālās bankas vadītājs Stīvens Gudsons (Stephen Goodson) uzskata, ka to ietekmes pamatā ir
tas, ka tās ir uzurpējušas tiesības radīt naudu no gaisa un pēc tam aizdot to par procentiem.
Viņi to spēja izdarīt, pārņemot kontroli pār pasaules centrālajām bankām.
Tāpēc ir nepieciešams "globāls diskonts", t.i., visu to valstu parādu dzēšana, kuras centrālās bankas, SVF un Pasaules
Banka ir ļaunprātīgi izmantojušas, izlaupījušas un faktiski ekspropriējušas, kā arī visu atsavināto resursu atdošana.
Jo, tāpat kā kredīts tika radīts no nekā, arī parādam ir jāizzūd atpakaļ nebūtībā.
Ja tiesības radīt naudu tiks atdotas cilvēkiem un atsevišķām suverēnām valstīm, tad viss šis tracis būs beidzies.
Īpaši šajā globālās krīzes laikā ir pienācis laiks to pieprasīt - ja ne tagad, tad kad?