Kollapsen av den sveitsiske storbanken Credit Suisse og de amerikanske bankene Signature, Silvergate og
Silicon Valley Bank (SVB) rystet finansmarkedene i 2023.
Den viktigste utløsende faktoren for dette var pengepolitikken til den amerikanske sentralbanken, Fed .
Dette hadde ført til en dramatisk økning i rentenivået ved utgangen av 2021, noe som førte til et fall i prisen på
statsobligasjoner samt store tap i bankenes utlåns- og leasingtransaksjoner og til slutt til kollaps i disse bankene.
I hele det amerikanske banksystemet har Feds pengepolitikk ødelagt en utrolig sum på rundt 1,9 billioner amerikanske dollar.
[Fed lanserte deretter Bank Term Funding Programme (BTFP) som svar på krisen den hadde forårsaket i det finansielle
systemet og den truende kollapsen i andre amerikanske banker.
Dette programmet gjorde det mulig for amerikanske banker å få tilgang til Feds midler direkte via lån og
dermed i det stille løse sine likviditetsproblemer.
Dermed roet krisen seg, og Fed kunne igjen fremstå som den handlekraftige redningsmannen for det finansielle systemet.
Men problemene i den amerikanske banksektoren var selvsagt på ingen måte løst.
Faktisk opplever den for tiden en historisk krise!
Nedenfor kan du se hvor omfattende og enorm denne krisen er, hvilken rolle Fed spiller i
den, og hva som er dens motiver og bakgrunn.
[I. Den historiske krisen i den amerikanske banksektoren
1. Krisen i det amerikanske markedet for næringseiendom
[I dag finnes det mer enn 4000 banker i USA, men bare noen få hundre av dem kan regnes som sunne.
De aller fleste, derimot, er bokstavelig talt på randen.
En av hovedårsakene til dette er et historisk stort prisfall på næringseiendom.
Følgende eksempler illustrerer hvor stort dette er: Prime Manhattan Office Tower i New York, med 23 etasjer, som var
verdsatt til 215 millioner dollar i 2019, er nå bare verdt 104 millioner dollar - et verditap på 51,6 prosent på bare fem år.
Louis ble den høyeste kontorbygningen - det 44 etasjer høye AT&T-tårnet - solgt for 3,5 millioner dollar.
I 2006 kostet denne førsteklasses eiendommen fortsatt 205 millioner dollar, noe som
tilsvarer et sjokkerende verdifall på 98 prosent!
Barry Sternlicht, en milliardær og eiendomsinvestor, spådde tap på 1 000 milliarder dollar bare i
amerikanske kontoreiendommer som følge av dette prisfallet.
Disse tapene er for det meste å finne i bøkene til små og mellomstore amerikanske banker, som nå sitter på fjell
av dårlige lån, hvorav 30-50 % er i akutt fare for mislighold, ifølge edelmetalleksperten Dominik Kettner.
[I tillegg vil lån til næringseiendom på til sammen 560 milliarder USD utløpe innen utgangen av 2025 og
mer enn 2 800 milliarder USD innen utgangen av 2028.
Dette betyr at bankene i USA også står overfor en refinansieringsbølge av historiske proporsjoner.
Dette betyr at de berørte eiendommene må refinansieres til vesentlig dårligere betingelser. Hvis dette ikke lykkes,
må de selges med stor rabatt og med tilsvarende tap for bankene, noe som kan føre til en kollaps i banksystemet.
Det har aldri tidligere vært en tilsvarende situasjon på finansmarkedet.
2. Krisen i det amerikanske obligasjonsmarkedet
[I tillegg til krisen i det amerikanske markedet for næringseiendom er det en annen
tidsinnstilt bombe som tikker i obligasjonsmarkedet.
De stigende rentene har skapt en situasjon som har potensial til å ryste hele banksystemet.
De åpnet for nye attraktive investeringsmuligheter, noe som førte til at det knapt var noen
etterspørsel etter amerikanske statsobligasjoner.
Resultatet ble et dramatisk verdifall, slik at de amerikanske bankene nå sitter på et berg av
urealiserte tap på over 516 milliarder dollar.
Så lenge bankene sitter på disse obligasjonene, forblir tapene "på papiret".
Men hvis kundene for eksempel tar ut innskuddene sine, eller bankene av andre grunner blir tvunget til
å selge disse obligasjonene, blir tapene reelle og kan også utløse et bankkrakk.
3. Fed avslutter Bank Term Funding Programme
[Den amerikanske sentralbanken, Fed, avsluttet Bank Term Funding Program (BTFP) den 11. mars, akkurat da den
historiske bank- og finanskrisen var i ferd med å bryte ut.
På bare ett år utstedte Fed over 160 milliarder amerikanske dollar til bankene som hadde bedt om det, og
forsynte dem i det stille med midler gjennom dette programmet.
Bankene kunne bruke obligasjonene som sikkerhet, som ble verdsatt til nominell verdi og ikke til dagens markedsverdi.
På denne måten ble de negative konsekvensene av renteøkningene og, fremfor alt, verdifallet på det amerikanske
obligasjonsmarkedet fullstendig utlignet for bankene, og de ble dermed reddet fra kollaps.
Med avviklingen av BTFP har bankene derfor ikke bare blitt fratatt en enkel tilførsel av midler, f.eks. for å forhindre
at den amerikanske kommersielle eiendomsboblen sprekker, men også tapene på det amerikanske obligasjonsmarkedet.
I tillegg slår det fortsatt høye rentenivået nå for fullt ut på bankene igjen, noe som kan bli den avgjørende
utløsende faktoren for en ny og enda mer omfattende bankkrise.
Med tanke på den dramatiske situasjonen i det amerikanske banksystemet er den kanadisk-irske analytikeren
Kevin O'Leary overbevist om at tusenvis av banker vil kollapse i løpet av de kommende årene.
Ettersom de globale bankene i sin tur er ekstremt sammenkoblet, kan dette føre til en enorm global finansiell tsunami og
en global økonomisk krise som overgår alle tidligere kriser.
II. Fed - en pyroman i det finansielle systemet og dens motiver
[Utad fremstår den amerikanske sentralbanken som en seriøs og handlekraftig forkjemper for et stabilt finanssystem.
Men det viser seg å være en ekte pyroman i finanssystemet, som ifølge finansekspert Ernst Wolff bevisst
utløste eller nå forårsaker både bankkrisen i 2023 og den krisen som nå utspiller seg.
Ernst Wolff ser følgende sammenhenger som forklarer hvorfor Fed handler på denne måten:
1. Vi er i sluttfasen av det globale finanssystemet, og sentralbanker over hele verden forbereder et nytt finanssystem
og innføringen av digitale sentralbankvalutaer (CBDC).
[2. Med innføringen av DSP vil utlånene trekkes ut av forretningsbankene og i fremtiden
trolig utelukkende skje via sentralbanken.
Det betyr at det ikke lenger er plass til små og mellomstore banker i det nye pengesystemet.
Derfor drives den eksisterende bankkrisen målrettet frem for å få fortgang i konsentrasjonsprosessen i banksektoren.
[3. De store vinnerne av de kommende bankkollapsene vil være de store amerikanske
bankene som Goldman Sachs eller JP Morgan Chase.
Sistnevnte hadde allerede overtatt First Republic Bank i 2023 til en brøkdel av verdien.
Disse storbankene vil utnytte den kommende krisen på samme måte og snappe opp enorme verdier til en latterlig lav pris.
Dette kommer igjen de store kapitalforvalterne som BlackRock, Vanguard og State Street til gode, som er de største aksjonærene
i de amerikanske storbankene og forvalter de superrikes formue.
[4. Når det ikke finnes noe bankredningsfond med de nødvendige finansielle ressursene til å redde kontoinnehavere og innskytere
som står i fare for å bli ruinert i det som kan bli den største bankkrisen noensinne, kan dette
være et ideelt springbrett for innføring av DSP.
Ved å utbetale støtte direkte med disse nye pengene, kunne de introduseres med et positivt image som systemets redningsmann.
I tråd med Winston Churchills motto: "La aldri en krise gå til spille!"
III. Bakgrunnen for den amerikanske sentralbanken
[Ifølge Ernst Wolff er Fed åpenbart beredt til å bruke alle midler for å implementere et nytt digitalt finanssystem.
De er villige til å gjøre tusenvis av banker insolvente og ødelegge verdier for billioner av dollar for å lokke
eller tvinge befolkningen inn i dette nye pengesystemet.
De store mottakerne er åpenbart bare de superrike.
For å forstå dypere hvorfor Fed ikke handler til fellesskapets beste, men til fordel for denne lille
minoriteten, må du vite at Fed ikke er en statlig institusjon.
Ifølge Stephen Goodson, tidligere direktør i den sørafrikanske sentralbanken og dermed en absolutt insider i finanssystemet, er
Fed, i likhet med nesten alle sentralbanker verden over og også IMF og Verdensbanken, privatkontrollerte banker og
institusjoner som driver sin virksomhet utelukkende til fordel for sine aksjonærer og grunnleggere.
I boken "The History of Central Banks" navngir han for eksempel også hovedaksjonærene i Fed.
Det dreier seg om følgende banker med bankierdynastiene bak seg: - JP Morgan Chase Bank - Goldman Sachs Bank of New York - Lazard
Brothers Bank of Paris - Israel Moses Sieff Bank of Italy - Shearson American Express Bank - The Rothschild Banks of
London and Paris - The Warburg Banks of Hamburg and Amsterdam
[Det er altså en liten krets av superrike mennesker som er årsaken til den nåværende bankkrisen.
De vil fylle lommene sine og lokke oss inn i sitt nye digitale pengesystem, muligens forkledd som en redningspakke.
Som Kla.TV allerede har vist i programmet "Ernst Wolff: Digitale sentralbankpenger - slutten på friheten!" , er
det eneste formålet med dette å kontrollere oss fullstendig og frarøve oss alle våre friheter.
Kursen i det finansielle systemet er nok en gang satt for et krakk, og Feds nåværende rentekutt vil ikke endre på dette.
Det er imidlertid vanskelig å forutsi når kollapsen vil inntreffe, men én ting er sikkert: Banksterne, som misbruker sin makt med
ubeskrivelig kriminell energi for å samle stadig mer rikdom og makt, vil gjøre alt de kan for å unngå å bli avslørt
som årsaken til den finansielle kollapsen de har forårsaket.
I stedet kan de føre til at andre kriser eskalerer - inkludert eksisterende militære
konflikter, som for tiden opplever en enorm opptrapping.
Men uansett hvordan de vil gjøre sine nye digitale penger spiselige for oss, er de en
trojansk hest og aldri løsningen på problemene.
Løsningen er at disse banksterne stilles til ansvar for å ha forårsaket krisene, og at de fratas makten.
[Ifølge tidligere sentralbanksjef Stephen Goodson er deres innflytelse basert på det faktum at de har
tilranet seg retten til å skape penger ut av løse luften og deretter låne dem ut mot renter.
Dette gjorde de ved å ta kontroll over verdens sentralbanker.
Derfor er det nødvendig med en "global haircut", det vil si sletting av gjelden til alle nasjonalstater som har blitt
mishandlet, utplyndret og i praksis ekspropriert av sentralbankene, IMF og Verdensbanken,
samt tilbakeføring av alle beslaglagte ressurser.
For på samme måte som kreditt ble skapt ut av ingenting, må gjeld også forsvinne tilbake til ingenting.
Hvis retten til å skape penger blir gitt tilbake til folket og de enkelte suverene statene, vil hele spøkelset være over.
Spesielt i denne globale krisen er tiden inne for å kreve dette - om ikke nå, når da?