QS Colapsul marii bănci elvețiene Credit Suisse și al băncilor americane Signature, Silvergate și Silicon
Valley Bank (SVB) a zguduit piețele financiare în 2023.
Principalul factor declanșator a fost politica monetară a băncii centrale a SUA, Fed .
Acest lucru a dus la creșterea dramatică a ratelor dobânzilor la sfârșitul anului 2021, ceea ce a dus la o
scădere a prețului obligațiunilor de stat, precum și la pierderi mari în tranzacțiile de creditare și leasing ale
băncilor și, în cele din urmă, la colapsul acestor bănci.
În întregul sistem bancar american, politica monetară a Fed a distrus o sumă incredibilă de
aproximativ 1,9 trilioane de dolari americani.
[Fed a lansat apoi Bank Term Funding Programme (BTFP) ca răspuns la criza pe care a provocat-o în sistemul
financiar și la colapsul iminent al altor bănci americane.
Acest program a permis băncilor americane să acceseze fondurile Fed direct prin intermediul împrumuturilor și să
își rezolve astfel în liniște problemele de lichiditate.
Ca urmare, criza s-a calmat, iar Fed s-a putut prezenta din nou ca salvatorul energic al sistemului financiar.
Cu toate acestea, problemele din sectorul bancar american nu au fost în niciun caz rezolvate.
De fapt, se confruntă în prezent cu o criză istorică!
Mai jos puteți vedea cât de extinsă și uriașă este această criză, ce rol joacă Fed în ea
și care sunt motivele și contextul acesteia.
I. Criza istorică din sectorul bancar american
1. criza de pe piața imobiliară comercială din SUA
[În prezent, există peste 4.000 de bănci în SUA, dar numai câteva sute dintre acestea pot fi considerate sănătoase.
Marea majoritate, pe de altă parte, sunt literalmente pe marginea prăpastiei.
Unul dintre principalele motive ale acestei situații este prăbușirea prețurilor
proprietăților comerciale, de proporții istorice.
Următoarele exemple ilustrează cât de mare este această situație: Turnul de birouri cu 23 de etaje Prime Manhattan
din New York, evaluat la 215 milioane USD în 2019, valorează acum doar 104 milioane USD - o
pierdere de valoare de 51,6% în doar cinci ani.
În St. Louis, cea mai înaltă clădire de birouri - turnul AT&T cu 44 de etaje - a
fost vândută pentru 3,5 milioane de dolari.
În 2006, această proprietate de top costa încă 205 milioane de dolari, ceea ce
reprezintă o scădere șocantă de 98% a valorii!
Barry Sternlicht, un investitor imobiliar miliardar, a preconizat pierderi de 1.000 de miliarde de
dolari numai în cazul proprietăților de birouri din SUA, ca urmare a acestei scăderi a prețurilor.
Potrivit expertului în metale prețioase Dominik Kettner, aceste pierderi se regăsesc mai ales în registrele băncilor
americane mici și mijlocii, care dețin în prezent munți de credite neperformante, dintre care între
30 % și 50 % prezintă un risc ridicat de neplată.
În plus, împrumuturi pentru proprietăți comerciale în valoare totală de 560 de miliarde USD vor
expira până la sfârșitul anului 2025 și peste 2 800 de miliarde USD până la sfârșitul anului 2028.
Acest lucru înseamnă că și băncile din SUA se confruntă cu un val de refinanțare de proporții istorice.
Aceasta înseamnă că proprietățile afectate trebuie să fie refinanțate în condiții mult mai proaste. Dacă nu se
reușește acest lucru, acestea se vor vinde cu un discount mare și cu pierderi corespunzătoare pentru bănci,
ceea ce ar putea duce la colapsul sistemului bancar.
Nu a mai existat niciodată o situație comparabilă pe piața financiară.
2. criza de pe piața obligațiunilor din SUA
Pe lângă criza de pe piața imobiliară comercială din SUA, o altă bombă cu ceas ticăie pe piața obligațiunilor.
Creșterea ratelor dobânzilor a creat aici o situație care are potențialul de a zgudui întregul sistem bancar.
Acestea au deschis noi oportunități de investiții atractive, ceea ce a însemnat că nu a existat aproape nicio
cerere pentru obligațiunile guvernamentale americane.
Ca urmare, acestea și-au pierdut dramatic valoarea, astfel încât băncile americane se află acum pe un munte de
pierderi nerealizate în valoare de peste 516 miliarde USD.
Atât timp cât băncile dețin aceste obligațiuni, pierderile rămân "pe hârtie".
Dar dacă, de exemplu, clienții își retrag depozitele sau băncile sunt forțate să vândă aceste
obligațiuni din alte motive, pierderile devin reale și ar putea declanșa, de asemenea, un colaps bancar.
3. Fed încheie programul de finanțare la termen a băncilor
Banca centrală a SUA, Fed, a pus capăt Programului de finanțare la termen a băncilor (BTFP) la 11
martie, chiar în momentul în care se prefigura criza bancară și financiară istorică.
În doar un an, Fed a emis astfel peste 160 de miliarde de dolari americani către băncile
solicitante, furnizându-le în liniște fonduri.
Băncile și-au putut folosi obligațiunile drept garanție, care au fost evaluate la valoarea
nominală și nu la valoarea de piață curentă.
În acest fel, consecințele negative ale creșterilor ratelor dobânzilor și, mai ales, scăderea valorii pe
piața obligațiunilor din SUA au fost complet compensate pentru bănci, salvându-le astfel de la colaps.
Prin urmare, odată cu încetarea BTFP, băncile au fost private nu numai de o simplă ofertă de fonduri, de exemplu
pentru a preveni explozia bulei imobiliare comerciale din SUA, ci și de pierderile de pe piața obligațiunilor din SUA.
În plus, ratele încă ridicate ale dobânzilor au acum din nou un impact deplin asupra băncilor, ceea ce
ar putea fi declanșatorul decisiv pentru o nouă criză bancară chiar mai extinsă.
Având în vedere situația dramatică din sistemul bancar american, analistul canadian-irlandez Kevin O'Leary este
convins că mii de bănci se vor prăbuși în următorii ani.
Deoarece băncile globale sunt, la rândul lor, extrem de interconectate, acest lucru ar putea duce la un
tsunami financiar global uriaș și la o criză economică globală care să le eclipseze pe toate cele anterioare.
II. Fed - un incendiator în sistemul financiar și motivele sale
Către exterior, Rezerva Federală a SUA se prezintă ca un luptător serios și
energic pentru un sistem financiar stabil.
Dar se dovedește a fi un adevărat incendiator în sistemul financiar, care, potrivit expertului financiar Ernst
Wolff, a declanșat deliberat sau provoacă acum atât criza bancară din 2023, cât și criza care se apropie în prezent.
Ernst Wolff vede următoarele corelații care explică de ce Fed acționează în acest fel:
1. Întrucât ne aflăm în faza finală a sistemului financiar global, băncile centrale din întreaga lume
pregătesc un nou sistem financiar și introducerea monedelor digitale ale băncilor centrale (CBDC).
[2. odată cu introducerea CBDC, creditarea va fi retrasă de la băncile comerciale și, în viitor, se preconizează
că va avea loc exclusiv prin intermediul băncii centrale.
Aceasta înseamnă că în noul sistem monetar nu mai există loc pentru băncile mici și mijlocii.
Acesta e motivul pentru care criza bancară existentă este alimentată în mod direcționat pentru a impulsiona
rapid procesul de concentrare în sectorul bancar.
[3. Marii beneficiari ai viitoarelor colapsuri bancare vor fi marile bănci americane,
precum Goldman Sachs sau JP Morgan Chase.
Aceasta din urmă preluase deja First Republic Bank în 2023 la o fracțiune din valoarea sa.
Aceste bănci mari vor exploata criza viitoare în același mod și vor prelua active uriașe la un preț ridicol de scăzut.
Acest lucru, la rândul său, avantajează marii administratori de active, precum BlackRock, Vanguard și State
Street, care sunt principalii acționari ai marilor bănci americane și gestionează activele super-bogaților.
[4. în lipsa unui fond de salvare a băncilor care să dispună de resursele financiare necesare pentru a salva titularii de
conturi și deponenții care se confruntă cu ruina în ceea ce ar putea fi cea mai mare criză bancară
din toate timpurile, aceasta ar putea fi trambulina ideală pentru introducerea CBDC.
Prin efectuarea plății ajutoarelor direct cu acești bani noi, aceștia ar putea fi introduși cu
imaginea pozitivă a unui salvator al sistemului.
Fidel motto-ului lui Winston Churchill: "Nu lăsați niciodată o criză să se irosească!"
III. Contextul Rezervei Federale a SUA
Potrivit lui Ernst Wolff, Fed este evident pregătită să folosească orice mijloace pentru
a implementa un nou sistem financiar digital.
Ea este pregătită să conducă mii de bănci la insolvență și să distrugă active în valoare totală de
trilioane de dolari pentru a atrage sau a forța populația să intre în acest nou sistem monetar.
Evident, marii beneficiari sunt doar super-bogații.
Pentru a înțelege mai bine de ce Fed nu acționează pentru binele comun, ci în favoarea acestei mici minorități,
trebuie să știți că Fed nu este o instituție guvernamentală.
Potrivit lui Stephen Goodson, fostul director al South African Reserve Bank, care este un cunoscător absolut al
sistemului financiar, Fed, la fel ca aproape toate băncile centrale din întreaga lume și, de asemenea, FMI și Banca
Mondială, sunt bănci și instituții controlate privat care își desfășoară activitatea în
beneficiul exclusiv al acționarilor și fondatorilor lor.
În cartea sa, "Istoria băncilor centrale", el numește de exemplu și principalii acționari ai Fed.
Acestea sunt următoarele bănci cu dinastiile de bancheri din spatele lor: - JP Morgan Chase Bank - Goldman Sachs Bank of
New York - Lazard Brothers Bank of Paris - Israel Moses Sieff Bank of Italy - Shearson American Express
Bank - The Rothschild Banks of London and Paris - The Warburg Banks of Hamburg and Amsterdam
Așadar, un cerc restrâns de oameni foarte bogați alimentează actuala criză bancară.
Vor să își umple buzunarele și să ne atragă în noul lor sistem monetar digital,
eventual deghizat într-un pachet de salvare.
Așa cum Kla.TV a arătat deja în emisiunea "Ernst Wolff: Banii digitali ai băncilor centrale - sfârșitul libertății!"
, singurul scop al acestei acțiuni este să ne controleze complet și să ne priveze de toate libertățile noastre.
Cursul sistemului financiar a fost stabilit încă o dată pentru o prăbușire, iar reducerea actuală
a ratei dobânzii de către Fed nu va schimba asta.
Este dificil de prezis când va avea loc colapsul, dar un lucru e sigur: bancherii, care abuzează de puterea lor cu o
energie criminală de nedescris pentru a acumula din ce în ce mai multă bogăție și putere, vor face tot
posibilul pentru a evita să fie demascați ca fiind cauza colapsului financiar pe care l-au provocat.
În schimb, acestea pot provoca escaladarea altor crize - inclusiv a conflictelor militare existente,
care înregistrează în prezent o escaladare uriașă.
Cu toate acestea, oricât ar vrea să ne facă noua lor monedă digitală mai plăcută, aceasta este cu
siguranță un cal troian și niciodată soluția problemelor.
Soluția este ca acești bancheri să fie trași la răspundere pentru provocarea crizelor și ca puterea să le fie retrasă.
Potrivit fostului șef al băncii centrale Stephen Goodson, influența lor se bazează pe faptul că au uzurpat dreptul de
a crea bani din nimic și de a-i împrumuta apoi cu dobândă.
Au reușit să facă acest lucru prin preluarea controlului asupra băncilor centrale ale lumii.
Acesta este motivul pentru care este necesară o "tunsoare globală", adică anularea datoriei tuturor statelor naționale
care au fost maltratate, jefuite și efectiv expropriate de băncile centrale, FMI și Banca Mondială,
precum și returnarea tuturor resurselor confiscate.
Căci, la fel cum creditul a fost creat din nimic, și datoria trebuie să dispară înapoi în nimic.
Dacă dreptul de a crea bani va reveni poporului și statelor suverane individuale, atunci necazul se va încheia.
Mai ales în această criză globală, a venit momentul să cerem acest lucru - dacă nu acum, atunci când? QSt