Krach najväčšej švajčiarskej banky Credit Suisse a amerických bánk Signature, Silvergate a Silicon
Valley Bank (SVB) otriasol finančnými trhmi v roku 2023.
Hlavným spúšťačom bola menová politika americkej centrálnej banky Fed .
To malo za následok dramatické zvýšenie úrokových sadzieb na konci roka 2021, čo viedlo k poklesu cien štátnych
dlhopisov, ako aj k vysokým stratám v úverových a lízingových transakciách bánk a v konečnom dôsledku ku krachu týchto bánk.
V celom bankovom systéme USA zničila menová politika Fedu neuveriteľnú sumu približne 1,9 bilióna amerických dolárov.
V reakcii na krízu, ktorú spôsobil vo finančnom systéme, a na hroziaci kolaps ďalších amerických bánk
spustil Fed program termínovaného financovania bánk (Bank Term Funding Programme - BTFP).
Tento program umožnil americkým bankám získať prístup k prostriedkom FED-u priamo prostredníctvom úverov, a
tak v tichosti vyriešiť svoje problémy s likviditou.
V dôsledku toho sa kríza upokojila a FED sa opäť mohol prezentovať ako energický záchranca finančného systému.
Problémy v americkom bankovom sektore však samozrejme neboli v žiadnom prípade vyriešené.
V súčasnosti totiž prežíva historickú krízu!
Nižšie si môžete pozrieť, aká rozsiahla a obrovská je táto kríza, akú úlohu v nej zohráva Fed a aké sú jeho motívy a pozadie.
I. Historická kríza v bankovom sektore USA
1. kríza na trhu komerčných nehnuteľností v USA
[V súčasnosti je v USA viac ako 4 000 bánk, ale len niekoľko stoviek z nich možno považovať za zdravé.
Na druhej strane, drvivá väčšina z nich je doslova na pokraji.
Jedným z hlavných dôvodov je prepad cien komerčných nehnuteľností historických rozmerov.
Nasledujúce príklady ilustrujú, o aký veľký problém ide: br] 23-poschodová kancelárska veža Prime Manhattan v New Yorku,
ktorej hodnota v roku 2019 bola 215 miliónov USD, má teraz hodnotu len 104 miliónov USD, čo
predstavuje stratu hodnoty o 51,6 % za päť rokov.
V St. Louis bola najvyššia kancelárska budova - 44-poschodová veža AT&T - predaná za 3,5 milióna dolárov.
Ešte v roku 2006 stála táto prvotriedna nehnuteľnosť 205 miliónov dolárov, čo predstavuje šokujúci pokles hodnoty o 98 %!
Barry Sternlicht, miliardár a investor do nehnuteľností, predpovedal v dôsledku tohto poklesu cien len v prípade
kancelárskych nehnuteľností v USA straty vo výške 1 bilióna USD.
Podľa odborníka na drahé kovy Dominika Kettnera sa tieto straty nachádzajú najmä v účtovných knihách malých a stredne veľkých
amerických bánk, ktoré v súčasnosti disponujú množstvom zlých úverov, z ktorých 30 % až 50
% je vystavených akútnemu riziku nesplácania.
Okrem toho do konca roka 2025 vyprší splatnosť komerčných úverov na nehnuteľnosti v celkovej hodnote 560
miliárd USD a do konca roka 2028 viac ako 2,8 bilióna USD.
To znamená, že aj banky v USA čelia vlne refinancovania historických rozmerov.
To znamená, že dotknuté nehnuteľnosti sa musia refinancovať za výrazne horších podmienok. Ak sa to nepodarí, budú sa
musieť predať s veľkou zľavou a s príslušnými stratami pre banky, čo by mohlo viesť ku kolapsu bankového systému.
Na finančnom trhu ešte nikdy nenastala porovnateľná situácia.
2. kríza na trhu s dlhopismi v USA
Okrem krízy na trhu komerčných nehnuteľností v USA tiká ďalšia časovaná bomba na trhu dlhopisov.
Rastúce úrokové sadzby tu vytvorili situáciu, ktorá má potenciál otriasť aj celým bankovým systémom.
Otvorili nové atraktívne investičné príležitosti, čo znamenalo, že po amerických štátnych dlhopisoch nebol takmer žiadny dopyt.
V dôsledku toho dramaticky stratili na hodnote, takže americké banky majú v súčasnosti na účte horu
nerealizovaných strát vo výške viac ako 516 miliárd USD.
Pokiaľ banky tieto dlhopisy držia, straty zostávajú "na papieri".
Ak však napríklad klienti vyberú svoje vklady alebo ak sú banky nútené predať tieto dlhopisy z iných dôvodov,
straty sa stanú reálnymi a mohli by tiež vyvolať bankový krach.
3. FED ukončí program termínovaného financovania bánk
Americká centrálna banka Fed ukončila 11. marca program termínovaného financovania bánk (Bank Term
Funding Program - BTFP) práve v čase, keď sa blížila historická banková a finančná kríza.
Len za jeden rok FED prostredníctvom tohto programu vydal žiadajúcim bankám viac ako 160 miliárd amerických
dolárov, čím im v tichosti poskytol finančné prostriedky.
Banky mohli ako zábezpeku použiť svoje dlhopisy, ktoré boli ocenené nominálnou hodnotou , a nie aktuálnou trhovou hodnotou.
Týmto spôsobom boli negatívne dôsledky zvýšenia úrokových sadzieb a predovšetkým pokles hodnoty na trhu amerických dlhopisov
pre banky úplne kompenzované, čo ich zachránilo pred krachom.
Ukončením BTFP tak banky prišli nielen o jednoduchý prísun finančných prostriedkov, napr. na zabránenie
prasknutia bubliny komerčných nehnuteľností v USA, ale aj o straty na americkom dlhopisovom trhu.
Okrem toho stále vysoké úrokové sadzby teraz opäť naplno pôsobia na banky, čo by mohlo byť rozhodujúcim
spúšťačom ďalšej a ešte rozsiahlejšej bankovej krízy.
Vzhľadom na dramatickú situáciu v americkom bankovom systéme je kanadsko-írsky analytik Kevin O'Leary
presvedčený, že v najbližších rokoch sa zrútia tisíce bánk.
Keďže svetové banky sú navzájom mimoriadne prepojené, mohlo by to viesť k obrovskému globálnemu finančnému cunami a globálnej
hospodárskej kríze, ktorá by prekonala všetky predchádzajúce.
II. FED - podpaľač vo finančnom systéme a jeho motívy
Federálny rezervný systém USA sa navonok prezentuje ako seriózny a energický bojovník za stabilný finančný systém.
Ukazuje sa však, že je skutočným podpaľačom finančného systému, ktorý podľa finančného experta Ernsta Wolffa
úmyselne vyvolal alebo práve vyvoláva bankovú krízu v roku 2023, ako aj krízu, ktorá sa odohráva v súčasnosti.
Ernst Wolff vidí nasledujúce súvislosti, ktoré vysvetľujú, prečo Fed takto koná:
1. Keďže sa nachádzame v záverečnej fáze globálneho finančného systému, centrálne banky na celom svete pripravujú nový finančný
systém a zavedenie digitálnych mien centrálnych bánk (CBDC).
[2. zavedením CBDC sa poskytovanie úverov stiahne z komerčných bánk a v budúcnosti sa bude pravdepodobne
uskutočňovať výlučne prostredníctvom centrálnej banky.
To znamená, že v novom menovom systéme už nie je priestor pre malé a stredné banky.
Preto sa súčasná banková kríza cielene podnecuje, aby sa urýchlil proces koncentrácie v bankovom sektore.
[3. z nadchádzajúcich bankových kolapsov budú mať najväčší prospech veľké americké
banky ako Goldman Sachs alebo JP Morgan Chase.
Tá už v roku 2023 prevzala First Republic Bank za zlomok jej hodnoty.
Tieto veľké banky využijú nadchádzajúcu krízu rovnakým spôsobom a zhabú obrovské aktíva za smiešne nízku cenu.
Z toho zase profitujú veľkí správcovia aktív, ako sú BlackRock, Vanguard a State Street, ktorí sú hlavnými akcionármi
veľkých amerických bánk a spravujú aktíva superbohatých.
[4. keďže neexistuje fond na záchranu bánk s potrebnými finančnými zdrojmi na záchranu majiteľov účtov a vkladateľov,
ktorým hrozí krach v rámci najväčšej bankovej krízy v histórii, môže to byť ideálny odrazový mostík pre zavedenie CBDC.
Priame vyplácanie pomoci z týchto nových peňazí by mohlo byť zavedené s pozitívnym imidžom záchrancu systému.
V súlade s heslom Winstona Churchilla: "Nikdy nenechajte krízu vyjsť nazmar!"
III. pozadie Federálneho rezervného systému USA
Podľa Ernsta Wolffa je Fed zjavne pripravený použiť akékoľvek prostriedky na zavedenie nového digitálneho finančného systému.
Je pripravená priviesť tisíce bánk do platobnej neschopnosti a zničiť aktíva v celkovej hodnote biliónov
dolárov, aby nalákala alebo prinútila obyvateľstvo vstúpiť do tohto nového menového systému.
Veľkými príjemcami sú samozrejme len superbohatí.
Ak chcete hlbšie pochopiť, prečo FED nekoná v prospech spoločného dobra, ale v prospech tejto malej
menšiny, musíte vedieť, že FED nie je vládna inštitúcia.
Podľa Stephena Goodsona, bývalého riaditeľa juhoafrickej rezervnej banky, ktorý je teda absolútnym znalcom finančného
systému, je FED, rovnako ako takmer všetky centrálne banky na svete a tiež MMF a Svetová banka, súkromne
kontrolovanou bankou a inštitúciou, ktorá vykonáva svoju činnosť absolútne v prospech svojich akcionárov a zakladateľov.
Vo svojej knihe "Dejiny centrálnych bánk" napríklad uvádza aj mená hlavných akcionárov Fedu.
Sú to tieto banky, za ktorými stoja bankárske dynastie: - JP Morgan Chase Bank - Goldman Sachs Bank of New York - Lazard
Brothers Bank of Paris - Israel Moses Sieff Bank of Italy - Shearson American Express Bank - The Rothschild Banks of
London and Paris - The Warburg Banks of Hamburg and Amsterdam
Súčasnú bankovú krízu teda spôsobuje úzky okruh superbohatých ľudí.
Chcú si namastiť vrecká a nalákať nás do svojho nového systému digitálnych peňazí, možno maskovaného ako záchranný balíček.
Ako už Kla.TV ukázala v relácii "Ernst Wolff: Digitálne peniaze centrálnej banky - koniec slobody!" , jediným
cieľom je úplne nás ovládnuť a obrať nás o všetky slobody.
Kurz finančného systému je opäť nastavený na krach a súčasné zníženie úrokových sadzieb Fedu na tom nič nezmení.
Je však ťažké predpovedať, kedy ku kolapsu dôjde, ale jedno je isté: bankári, ktorí s nevýslovnou zločineckou energiou
zneužívajú svoju moc na hromadenie stále väčšieho bohatstva a moci, urobia všetko pre to, aby neboli
odhalení ako príčina finančného kolapsu, ktorý spôsobili.
Namiesto toho môžu spôsobiť eskaláciu iných kríz - vrátane existujúcich vojenských konfliktov,
ktoré v súčasnosti zaznamenávajú obrovskú eskaláciu.
Nech už nám však chcú svoje nové digitálne peniaze urobiť prijateľnými akokoľvek, určite sú
trójskym koňom a nikdy nie riešením problémov.
Riešením je, aby sa títo bankári zodpovedali za spôsobenie krízy a aby sa im odobrala moc.
Podľa bývalého šéfa centrálnej banky Stephena Goodsona je ich vplyv založený na tom, že si privlastnili právo
vytvárať peniaze zo vzduchu a potom ich požičiavať na úrok.
Podarilo sa im to vďaka ovládnutiu svetových centrálnych bánk.
Preto je potrebný "globálny strih", t. j. zrušenie dlhov všetkých národných štátov, ktoré boli zneužité, vyrabované a
fakticky vyvlastnené centrálnymi bankami, MMF a Svetovou bankou, ako aj vrátenie všetkých zabavených zdrojov.
Pretože tak ako bol úver vytvorený z ničoho, musí aj dlh zmiznúť späť do ničoho.
Ak sa potom právo vytvárať peniaze vráti ľuďom a jednotlivým suverénnym štátom, celé strašenie sa skončí.
Najmä v čase globálnej krízy nastal čas, aby sme to požadovali - ak nie teraz, tak kedy?