Propad največje švicarske banke Credit Suisse ter ameriških bank Signature, Silvergate in Silicon
Valley Bank (SVB) je leta 2023 pretresel finančne trge.
Glavni povod za to je bila denarna politika ameriške centralne banke Fed .
To je konec leta 2021 močno zvišalo obrestne mere, kar je privedlo do padca cen državnih obveznic ter velikih izgub pri posojilnih
in lizinških poslih bank in nazadnje do propada teh bank.
V celotnem bančnem sistemu ZDA je denarna politika Feda uničila neverjetno vsoto približno 1,9 bilijona ameriških dolarjev.
FED je nato uvedel program terminskega financiranja bank (Bank Term Funding Programme - BTFP) kot odgovor na
krizo, ki jo je povzročil v finančnem sistemu, in na grozeči propad drugih ameriških bank.
Ta program je ameriškim bankam omogočil, da so prek posojil neposredno dostopale do sredstev Fed
in tako tiho reševale svoje likvidnostne težave.
Posledično se je kriza umirila in FED se je ponovno lahko predstavil kot energični rešitelj finančnega sistema.
Vendar pa težave v ameriškem bančnem sektorju seveda še zdaleč niso bile rešene.
Pravzaprav trenutno doživlja zgodovinsko krizo!
V nadaljevanju si lahko ogledate, kako obsežna in velika je ta kriza, kakšno vlogo v njej
igra Fed ter kakšni so njeni motivi in ozadje.
I. Zgodovinska kriza v bančnem sektorju ZDA
1. kriza na trgu poslovnih nepremičnin v ZDA
[Danes je v ZDA več kot 4.000 bank, vendar jih je le nekaj sto zdravih.
Velika večina pa je dobesedno na robu.
Eden glavnih razlogov za to je zgodovinski padec cen poslovnih nepremičnin.
Naslednji primeri kažejo, kako velik je ta problem: 23-nadstropna pisarniška stolpnica Prime Manhattan Office Tower v New Yorku, ki
je bila leta 2019 ocenjena na 215 milijonov USD, je zdaj vredna le 104 milijone USD, kar pomeni, da se je
njena vrednost v petih letih zmanjšala za 51,6 odstotka.
V St. Louisu je bila najvišja pisarniška stavba - 44-nadstropna stolpnica AT&T - prodana za 3,5 milijona dolarjev.
Leta 2006 je ta prvovrstna nepremičnina stala 205 milijonov dolarjev, kar pomeni šokanten 98-odstotni padec vrednosti!
Barry Sternlicht, milijarder in vlagatelj v nepremičnine, je napovedal, da bo zaradi padca cen samo na področju pisarniških
nepremičnin v ZDA izguba znašala 1 bilijon ameriških dolarjev.
Po mnenju strokovnjaka za plemenite kovine Dominika Kettnerja so te izgube predvsem v knjigah malih in srednje velikih
ameriških bank, ki imajo zdaj gore slabih posojil, od katerih 30 do 50 % grozi akutno tveganje neplačila.
Poleg tega bodo do konca leta 2025 potekla posojila za poslovne nepremičnine v skupni vrednosti 560
milijard USD, do konca leta 2028 pa več kot 2,8 bilijona USD.
To pomeni, da se tudi banke v ZDA soočajo z valom refinanciranja zgodovinskih razsežnosti.
To pomeni, da je treba prizadete nepremičnine refinancirati pod bistveno slabšimi pogoji. Če to ne bo uspelo, jih bo
treba prodati z velikim diskontom in z ustreznimi izgubami za banke, kar bi lahko privedlo do zloma bančnega sistema.
Na finančnem trgu še nikoli ni bilo primerljivega položaja.
2. kriza na ameriškem trgu obveznic
Poleg krize na ameriškem trgu poslovnih nepremičnin tiktaka še ena tempirana bomba na trgu obveznic.
Zviševanje obrestnih mer je povzročilo razmere, ki lahko pretresejo tudi celoten bančni sistem.
Odprle so nove privlačne naložbene priložnosti, zato povpraševanja po ameriških državnih obveznicah skoraj ni bilo več.
Zaradi tega so močno izgubile vrednost, tako da imajo ameriške banke zdaj za več kot 516 milijard USD nerealiziranih izgub.
Dokler imajo banke te obveznice, ostajajo izgube "na papirju".
Če pa na primer stranke umaknejo svoje vloge ali če so banke iz drugih razlogov prisiljene prodati te obveznice,
postanejo izgube realne in lahko povzročijo bančni zlom.
3. Fed zaključi program terminskega financiranja bank
Ameriška centralna banka Fed je 11. marca, ko se je bližala zgodovinska bančna in finančna kriza, ukinila
program financiranja bank (Bank Term Funding Program - BTFP).
V samo enem letu je Fed prek tega programa bankam prosilkam izdal več kot 160 milijard ameriških
dolarjev in jim tako v miru zagotovil sredstva.
Banke so lahko kot zavarovanje uporabile svoje obveznice, ki so bile vrednotene po
nominalni vrednosti in ne po trenutni tržni vrednosti.
Na ta način so se negativne posledice dviga obrestnih mer in predvsem padca vrednosti na ameriškem trgu obveznic v
celoti izravnale za banke in jih tako rešile pred propadom.
Z ukinitvijo BTFP banke tako niso bile prikrajšane le za preprosto ponudbo sredstev, s katerimi bi na primer
preprečile razpočitev balona poslovnih nepremičnin v ZDA, ampak tudi za izgube na ameriškem trgu obveznic.
Poleg tega imajo še vedno visoke obrestne mere zdaj spet polni učinek na banke, kar bi lahko bil
odločilni povod za nadaljnjo in še obsežnejšo bančno krizo.
Kanadsko-irski analitik Kevin O'Leary je glede na dramatične razmere v ameriškem bančnem sistemu
prepričan, da bo v prihodnjih letih propadlo na tisoče bank.
Ker so svetovne banke med seboj izjemno povezane, bi to lahko povzročilo velik svetovni finančni cunami in
svetovno gospodarsko krizo, ki bi presegla vse prejšnje.
II. Fed - požigalec finančnega sistema in njegovi motivi
Zunanjemu svetu se ameriška centralna banka predstavlja kot resen in energičen borec za stabilen finančni sistem.
Vendar se je izkazal za pravega požigalca finančnega sistema, ki je po mnenju finančnega strokovnjaka Ernsta Wolffa
namerno sprožil oziroma zdaj povzroča tako bančno krizo leta 2023 kot tudi krizo, ki se trenutno razvija.
Ernst Wolff vidi naslednje povezave, ki pojasnjujejo, zakaj Fed deluje na tak način:
[Ker smo v zaključni fazi svetovnega finančnega sistema, centralne banke po vsem svetu pripravljajo nov finančni
sistem in uvedbo centralnobančnih digitalnih valut (CBDC).
[2. z uvedbo CBDC naj bi se posojila umaknila iz komercialnih bank in naj bi v prihodnje potekala izključno prek centralne banke.
To pomeni, da v novem monetarnem sistemu ni več prostora za majhne in srednje velike banke.
Zato se obstoječa bančna kriza ciljno spodbuja, da bi se hitro pospešil proces koncentracije v bančnem sektorju.
[3. velike koristi od prihodnjih bančnih zlomov bodo imele največje ameriške banke,
kot sta Goldman Sachs in JP Morgan Chase.
Ta je leta 2023 že prevzela banko First Republic Bank za delček njene vrednosti.
Te velike banke bodo na enak način izkoristile prihajajočo krizo in po smešno nizki ceni odkupile ogromno premoženja.
To pa koristi največjim upravljavcem premoženja, kot so BlackRock, Vanguard in State Street, ki so glavni delničarji
največjih ameriških bank in upravljajo premoženje superbogatih.
[4. ker ni sklada za reševanje bank, ki bi imel potrebna finančna sredstva za reševanje imetnikov računov in vlagateljev, ki
bi se znašli v brezizhodnem položaju v največji bančni krizi doslej, je to lahko idealna odskočna deska za uvedbo CBDC.
Z neposrednim izplačevanjem pomoči s tem novim denarjem bi ga lahko uvedli s pozitivno podobo rešitelja sistema.
V skladu z motom Winstona Churchilla: "Nikoli ne pustite, da kriza propade!"
III. ozadje ameriške centralne banke
Po mnenju Ernsta Wolffa je Fed očitno pripravljen uporabiti vsa sredstva za uvedbo novega digitalnega finančnega sistema.
Pripravljena je spraviti v plačilno nesposobnost na tisoče bank in uničiti premoženje v skupni vrednosti bilijonov dolarjev, da
bi privabila ali prisilila prebivalstvo v ta novi denarni sistem.
Veliki upravičenci so očitno le superbogati.
Da bi bolje razumeli, zakaj FED ne deluje v skupno dobro, temveč v korist te manjšine,
morate vedeti, da FED ni vladna institucija.
Stephen Goodson, nekdanji direktor južnoafriške centralne banke, ki je torej popoln poznavalec finančnega sistema, meni, da so FED,
tako kot skoraj vse centralne banke po svetu ter Mednarodni denarni sklad in Svetovna banka, zasebno
nadzorovane banke in institucije, ki poslujejo izključno v korist svojih delničarjev in ustanoviteljev.
V svoji knjigi "Zgodovina centralnih bank" na primer navaja tudi imena glavnih delničarjev Fed.
To so naslednje banke z bankirskimi dinastijami v ozadju: - JP Morgan Chase Bank - Goldman Sachs Bank of New York - Lazard
Brothers Bank of Paris - Israel Moses Sieff Bank of Italy - Shearson American Express Bank - The Rothschild Banks of
London and Paris - The Warburg Banks of Hamburg and Amsterdam
Sedanjo bančno krizo torej poganja ozek krog superbogatih ljudi.
Želijo si napolniti žepe in nas zvabiti v svoj novi digitalni denarni sistem, morda zamaskiran v reševalni paket.
Kot je Kla.TV že pokazal v oddaji "Ernst Wolff: Digitalni denar centralne banke - konec svobode!" , je edini namen
tega popolni nadzor nad nami in odvzem vseh naših svoboščin.
Finančni sistem je ponovno usmerjen v zlom in sedanje znižanje obrestnih mer s strani Feda tega ne bo spremenilo.
Vendar je težko napovedati, kdaj bo prišlo do zloma, nekaj pa je gotovo: bankirji, ki z neizrekljivo zločinsko energijo
zlorabljajo svojo moč za kopičenje vedno večjega bogastva in moči, bodo storili vse, da ne bi bili razkriti kot
povzročitelji finančnega zloma, ki so ga sami povzročili.
Namesto tega lahko povzročijo stopnjevanje drugih kriz, vključno z obstoječimi
vojaškimi spopadi, ki se trenutno močno stopnjujejo.
A ne glede na to, kako nam želijo svoj novi digitalni denar približati, je to vsekakor
trojanski konj in nikoli rešitev za težave.
Rešitev je, da bankirji odgovarjajo za povzročitev krize in da se jim odvzame moč.
Po mnenju nekdanjega vodje centralne banke Stephena Goodsona njihov vpliv temelji na dejstvu, da so si prisvojili pravico
ustvarjati denar iz zraka in ga nato posojati za obresti.
To jim je uspelo s prevzemom nadzora nad svetovnimi centralnimi bankami.
Zato je potreben "globalni rez", tj. odpis dolga vseh nacionalnih držav, ki so jih centralne banke, MDS in
Svetovna banka maltretirale, oropale in dejansko razlastile, ter vrnitev vseh zaseženih sredstev.
Kajti tako kot je bil kredit ustvarjen iz nič, mora tudi dolg izginiti nazaj v nič.
Če se pravica do ustvarjanja denarja vrne ljudem in posameznim suverenim državam, bo vsega strahu konec.
Zlasti v času globalne krize je prišel čas, da to zahtevamo - če ne zdaj, pa kdaj?