Krajem rujna 2024. godine uragan “Helene” protutnjao je južnim državama SAD-a i za sobom ostavio nezamislive slike razaranja.
Nakon što je stigla na sjevernu obalu Floride sa vjetrovima i do 225 km/h, "Helene" je poput tropske oluje zahvatila
gotovo 800 km unutrašnjosti, prešavši četiri države u Apalače prije nego što je oluja potpuno splasnula.
Za usporedbu, to je otprilike udaljenost od Kiela do Münchena – kao da je cijela Njemačka jedna dolina Ahral.
Florida, Georgia, Sjeverna i Južna Karolina, Alabama i Tennessee proglasili su izvanredno stanje.
Tisuće ljudi pobjeglo je u hitna skloništa. Zabilježeno je više od 20 tornada.
Na nekim mjestima voda je bila visoka i do pet metara. U Sjevernoj Karolini palo je do 750 litara kiše po m².
Više od četiri milijuna kućanstava više nije imalo struju, a nakon tjedan dana bilo ih je još najmanje dva milijuna.
Ceste u planinskim predjelima su odplavljene, urušene ili neprohodne zbog srušenih stabala.
Kuće su doslovno otplutale, a cijela naselja su izbrisana. Mnoga ta mjesta više uopšte neće biti izgrađena.
Sa više od 230 mrtvih i više od 600 nestalih, "Helene"ostaje zapamćena kao jedan od najsmrtonosnijih uragana u SAD-u.
“Helene” je bio četvrti uragan u 2024. koji je pogodio SAD.
Ovo je trenutno osmi uragan kategorije 4-5 u posljednjih 13 mjeseci.
Toliko ih je bilo upravo u prethodnih 57 godina. Pokazuje da se ovdje događa posebna koncentracija.
Nakon ove katastrofe, u javnost na društvenim mrežama dolaze glasovi koji propituju razmjere i put “Helene”.
Poznato je o uraganima da oslabe čim stignu do kopna.
Milijuni ljudi promatrali su ovaj fenomen dva tjedna kasnije kada je uragan Milton pogodio Floridu od 9. do 10. listopada.
Čim je Milton udario na Floridu, oslabio je sa snage 4. kategorije na 2. kategoriju nakon samo 50 km prijeđenih
kopna Floride, što je bilo dovoljno da djeluje kao "kočnica".
Iz ovog postavlja se pitanje kako je "Helene" uspjela doći tako daleko u unutrašnjost.
Ovdje treba spomenuti da se u planinskim Apalačima, najsiromašnijoj regiji SAD-a,
nalaze najveća nalazišta litija u zemlji.
Litij se koristi za izradu akumulatora i baterija npr. za proizvodnju mobitela ili električnih automobila itd.
U ovom kontekstu važno je znati:
Prošlog ljeta predsjednik Biden potpisao je izvršnu naredbu kojom zakonski nalaže da 50 posto svih novih prodanih vozila do 2030
godine budu električna vozila temeljena na litijskim baterijama.
Nedavno potpisani Zakon o smanjenju inflacije ima za cilj potaknuti domaće lance opskrbe baterijama.
Uključuje porezne olakšice za rudarstvo i dodatke za električne automobile i korištenja mreža za pohranu ako se
određeni postotak baterija proizvodi ili reciklira u SAD-u.
Istraživački novinar Stew Peters kaže ovdje:
“Vlada Sjedinjenih Država i njihovi pajtaši u kriminalnim sindikatima središnje banke žele zaraditi milijune
i milijarde dolara od ovih naslaga litija koja se ispod gradova, ispod domova i ispod škola nalaze.
Nemaju pristup njima osim ako je zemlja nekako potpuno očišćena i dostupna za rudarenje.
Ne postoji bolji način da se to učini nego da se izaperu ljudi koji tamo žive i sve što
posjeduju i da se za to okrive klimatske promjene.”
Sada su rudarske tvrtke ponovno bacile oko na Sjevernu Karolinu u planinama Appalachian dok nastoje iskoristiti rastuće tržište
električnih vozila i skladištenja obnovljive energije za zaradu.
Bi li ovdje stvarno geoinženjering, tj. manipulacija vremenskim prilikama, zapravo mogla biti u igri?
Jedno je sigurno: sa svakom katastrofom, postoje morski psi profiteri koji pune
svoje džepove - čak u vrlo velikim razmjerima.
Kla.TV je već emitirao neke emisije o tome, kao što je sljedeće: "Hoće li vrijeme poludjeti?"
Također možete pronaći dodatne informacije o ovoj temi u našim programima pod #GeoInženjering na našoj stranici Kla.TV.