2024 szeptemberének végén a Helene hurrikán végigsöpört az USA déli államain, elképzelhetetlen pusztítást hagyva maga után.
Miután a "Helene" 225 km/h-s széllel elérte Florida északi partjait, trópusi viharként közel 800 km-t söpört
végig a szárazföldön, négy államon át egészen az Appalache-hegységig , mielőtt a vihar teljesen lecsillapodott.
Ehhez képest ez nagyjából a Kiel és München közötti távolság - mintha egész Németország egy Áhr-völgy lenne.
Florida, Georgia, Észak- és Dél-Karolina, Alabama és Tennessee szükségállapotot hirdetett.
Emberek ezrei menekültek szükségszállásokra. Több mint 20 tornádót jelentettek.
Egyes helyeken a víz akár öt méter magas is lehetett. Észak-Karolinában
négyzetméterenként akár 750 liter eső is hullott.
Több mint négymillió háztartás maradt áram nélkül, egy hét után még mindig legalább kétmillió.
A hegyvidéki régiókban az utakat elmosta a víz, leszakadtak, vagy kidőlt fák miatt járhatatlanok voltak.
A házak szó szerint elúsztak, egész falvak tűntek el. Sok ilyen helyet soha nem fognak újjáépíteni.
A több mint 230 halottal és több mint 600 eltűntel a "Helene" az USA egyik leghalálosabb hurrikánjaként marad emlékezetes.
A "Helene" volt a negyedik hurrikán, amely 2024-ben elérte az Egyesült Államokat.
Ez már a nyolcadik 4-5-ös kategóriájú hurrikán az elmúlt 13 hónapban.
Az előző 57 évben csak ennyi volt. Világos, hogy itt különös koncentrációról van szó.
A katasztrófa után a közösségi médiában a hangok megkérdőjelezték a "Helene" kiterjedését és útját.
A hurrikánokról köztudott, hogy amint elérik a szárazföldet, gyengülnek.
Ezt a jelenséget két héttel később emberek milliói figyelték meg, amikor a Milton
hurrikán október 9. és 10. között elérte Floridát.
Amint a Milton elérte Floridát, a 4-es kategóriáról a 2-es kategóriára gyengült, miután mindössze 50 kilométert tett
meg a floridai partvidék felett, ami elég volt a fékezéshez.
Ez felveti a kérdést, hogy a "Helene" hogyan juthatott el ilyen messzire a szárazföld belsejébe.
Ezen a ponton érdemes megemlíteni, hogy a hegyvidéki Appalache-hegységben, az USA legszegényebb
régiójában található az ország legnagyobb lítiumlelőhelye.
A lítiumot újratölthető akkumulátorok és mobiltelefonok, elektromos autók stb. akkumulátorainak gyártására használják.
Fontos tudni ebben az összefüggésben:
Tavaly nyáron Biden elnök aláírta azt a végrehajtási rendeletet, amely törvényben írja elő, hogy 2030-ra az összes
eladott új jármű 50 százalékának lítium akkumulátorokon alapuló elektromos járműnek kell lennie.
A nemrégiben aláírt inflációcsökkentő törvény célja a hazai akkumulátor-ellátási láncok ösztönzése.
A tervek szerint adókedvezményeket biztosítanak a bányáknak, valamint hiteleket az elektromos autók és a hálózati
tárolási alkalmazások számára, ha az akkumulátorok bizonyos százalékát az USA-ban gyártják vagy újrahasznosítják.
Stew Peters oknyomozó újságíró szerint:
"Az Egyesült Államok kormánya és cimborái a központi banki bűnszövetkezetekben dollármilliókat és -milliárdokat
akarnak keresni ezekből a lítiumlelőhelyekből, amelyek a városok, az otthonok és az iskolák alatt vannak.
Nem tudnak hozzájuk hozzáférni, hacsak a földet nem tisztítják meg valahogyan teljesen,
és nem teszik elérhetővé a bányászat számára.
Nincs jobb módja ennek, mint hogy elmossuk az ott élő embereket és mindenüket, és az éghajlatváltozásra fogjuk a felelősséget."
Most a bányavállalatok ismét szemet vetettek az Appalache-i Észak-Karolinára, mivel igyekeznek tőkét kovácsolni az elektromos
járművek és a megújuló energiatárolás virágzó piacából.
Lehet, hogy a geomérnökség, azaz az időjárás manipulálása valóban szerepet játszott ebben?
Egy biztos: minden katasztrófával profitcápák tömik a zsebüket - akár nagyban is.
A Kla.TV már több műsort is sugárzott ebben a témában, például a következőt: "Megőrül az időjárás?"
A Kla.TV weboldalunkon a #GeoEngineering alatt található műsorainkban is találhat további információkat a témáról.