2024 m. rugsėjo pabaigoje per pietines JAV valstijas praūžė uraganas "Helene", palikęs neįsivaizduojamus griuvėsių vaizdus.
Smogusi šiaurinei Floridos pakrantei ir pasiekusi iki 225 km/h greitį, "Helene", kaip atogrąžų audra, nusidriekė
beveik 800 km į šalies gilumą, kirto keturias valstijas ir pasiekė Apalačų kalnus , kol audra visiškai nuslopo.
Palyginimui, šis atstumas yra maždaug toks, koks yra nuo Kylio iki Miuncheno - tarsi visa Vokietija būtų Ahro slėnis.
Floridoje, Džordžijoje, Šiaurės ir Pietų Karolinoje, Alabamoje ir Tenesyje paskelbta nepaprastoji padėtis.
Tūkstančiai žmonių pabėgo į avarines prieglaudas. Pranešta apie daugiau kaip 20 tornadų.
Kai kuriose vietose vanduo buvo iki penkių metrų aukščio. Šiaurės Karolinoje vienam
kvadratiniam metrui teko iki 750 litrų lietaus.
Daugiau nei keturi milijonai namų ūkių liko be elektros, po savaitės - dar mažiausiai du milijonai.
Kalnų regionuose keliai buvo nuplauti, išardyti arba neišvažiuojami dėl nuvirtusių medžių.
Namai tiesiogine to žodžio prasme plaukė pasroviui, ištisi kaimai buvo nušluoti nuo žemės
paviršiaus. Daugelis šių vietų niekada nebus atstatytos.
Daugiau kaip 230 žuvusiųjų ir daugiau kaip 600 vis dar dingusių be žinios, "Helene" bus
prisimenamas kaip vienas iš pražūtingiausių uraganų JAV.
"Helenė" buvo ketvirtas uraganas, kuris 2024 m. smogė JAV.
Tai jau aštuntas 4-5 kategorijos uraganas per pastaruosius 13 mėnesių.
Tiek jų buvo tik per ankstesnius 57 metus. Akivaizdu, kad čia yra ypatinga koncentracija.
Po šios nelaimės socialinėje žiniasklaidoje pasigirdo balsų, kvestionuojančių "Helene" mastą ir kelią.
Yra žinoma, kad uraganai susilpnėja vos tik pasiekę sausumą.
Šį reiškinį milijonai žmonių stebėjo po dviejų savaičių, kai spalio 9-10 d. Floridai smogė uraganas Miltonas.
Kai tik Miltonas pasiekė Floridą, jis susilpnėjo nuo ketvirtos iki antros kategorijos vos už maždaug 50 kilometrų
virš Floridos kyšulio, ir to pakako, kad būtų pristabdytas.
Kyla klausimas, kaip "Helena" galėjo nukeliauti taip toli į šalies gilumą.
Šioje vietoje verta paminėti, kad kalnuotuose Apalačų kalnuose, skurdžiausiame JAV
regione, yra didžiausias ličio telkinys šalyje.
Litis naudojamas įkraunamoms baterijoms ir akumuliatoriams, skirtiems mobiliesiems
telefonams, elektriniams automobiliams ir kt.
Šiame kontekste svarbu žinoti:
Praėjusią vasarą prezidentas J. Bidenas pasirašė įsaką, kuriuo įstatymiškai nustatyta, kad iki 2030 m. 50 proc. visų
parduodamų naujų transporto priemonių turėtų būti ličio baterijomis varomos elektrinės transporto priemonės.
Neseniai pasirašytu Infliacijos mažinimo įstatymu siekiama skatinti vietines akumuliatorių tiekimo grandines.
Planuojama taikyti mokesčių lengvatas kasykloms ir kreditus elektriniams automobiliams bei elektros
energijos kaupimo tinkle programoms, jei tam tikra dalis baterijų bus pagaminta arba perdirbta JAV.
Tiriamosios žurnalistikos žurnalistas Stew Peters sako:
"Jungtinių Valstijų vyriausybė ir jos bičiuliai iš centrinių bankų nusikalstamų sindikatų nori uždirbti
milijonus ir milijardus dolerių iš šių ličio telkinių, esančių po miestais, namais ir mokyklomis.
Jie neturi galimybės prie jų prieiti, nebent žemė kokiu nors būdu būtų visiškai išvalyta ir pritaikyta kasybai.
Nėra geresnio būdo tai padaryti, kaip nuplauti ten gyvenančius žmones ir viską, kas jiems
priklauso, ir dėl to apkaltinti klimato kaitą."
Dabar kalnakasybos bendrovės vėl žvalgosi į Šiaurės Karoliną Apalačijoje, nes siekia pasinaudoti sparčiai
augančia elektrinių transporto priemonių ir atsinaujinančiosios energijos saugojimo rinka.
Ar čia iš tikrųjų galėjo būti naudojama geoinžinerija, t. y. manipuliavimas orais?
Viena aišku: kiekviena nelaimė atneša pelno ryklių, kurie pasipildo savo kišenes - net ir didžiuliu mastu.
Kla.TV jau parodė keletą laidų šia tema, pavyzdžiui: "Ar orai šąla?"
Daugiau informacijos šia tema taip pat galite rasti mūsų programose Kla.TV svetainėje, skiltyje #GeoEngineering.