2024. gada septembra beigās viesuļvētra Helēna plosījās ASV dienvidu štatos, atstājot aiz sevis neiedomājamus postījumus.
Pēc tam, kad "Helene" ar vējiem līdz 225 km/h ātrumā sasniedza Floridas ziemeļu piekrasti, "Helene" kā tropiskā vētra
plosījās iekšzemē gandrīz 800 km garumā, šķērsojot četrus štatus līdz pat Apalaču kalniem , pirms vētra pilnībā norima.
Salīdzinājumam - tas ir aptuveni tikpat liels attālums kā no Ķīles līdz Minhenei, it kā visa Vācija būtu ēras ieleja.
Florida, Džordžija, Ziemeļ- un Dienvidkarolīna, Alabama un Tenesī izsludināja ārkārtas stāvokli.
Tūkstošiem cilvēku bēga uz ārkārtas patversmēm. Tika ziņots par vairāk nekā 20 tornado.
Dažviet ūdens bija līdz pat piecu metru augstumā. Ziemeļkarolīnā uz vienu kvadrātmetru izlija līdz 750 litriem lietus.
Bez elektrības bija vairāk nekā četri miljoni mājsaimniecību, un pēc nedēļas bez elektrības
joprojām bija vismaz divi miljoni mājsaimniecību.
Ceļi kalnu reģionos bija izskaloti, izlauzti vai bija neizbraucami kritušo koku dēļ.
Mājas burtiski aizpeldēja, tika iznīcināti veseli ciemati. Daudzas no šīm vietām nekad vairs netiks atjaunotas.
"Helēna", kurā gāja bojā vairāk nekā 230 cilvēku un vairāk nekā 600 joprojām ir pazuduši bez vēsts,
paliks atmiņā kā viena no postošākajām viesuļvētrām ASV.
"Helēna" bija ceturtā viesuļvētra, kas 2024. gadā skāra ASV.
Šī ir jau astotā 4-5 kategorijas viesuļvētra pēdējo 13 mēnešu laikā.
Iepriekšējos 57 gados to bija bijis tikai tik daudz. Ir skaidrs, ka šeit ir īpaša koncentrācija.
Pēc šīs katastrofas sociālajos medijos izskanēja viedokļi, kas apšaubīja "Helēnas" apmēru un ceļu.
Ir zināms, ka viesuļvētras pavājinās, tiklīdz tās sasniedz sauszemi.
Šo parādību novēroja miljoniem cilvēku divas nedēļas vēlāk, kad no 9. līdz 10. oktobrim Floridā plosījās viesuļvētra Miltons.
Tiklīdz Miltons sasniedza Floridu, tā spēks vājinājās no 4. kategorijas līdz 2. kategorijai jau pēc aptuveni 50 kilometriem
virs Floridas raga, un ar to pietika, lai to nobremzētu.
Tas rada jautājumu, kā "Helēna" varēja aizceļot tik tālu iekšzemē.
Šajā vietā ir vērts pieminēt, ka Apalaču kalnos, kas ir ASV nabadzīgākais reģions, atrodas lielākās litija atradnes valstī.
Litiju izmanto uzlādējamu bateriju un akumulatoru ražošanā mobilajiem tālruņiem, elektromobiļiem u. c.
Šajā kontekstā ir svarīgi zināt:
Pagājušajā vasarā ASV prezidents Baidens parakstīja rīkojumu, kas ar likumu nosaka, ka līdz 2030. gadam 50 procentiem no visiem
pārdotajiem jaunajiem transportlīdzekļiem jābūt elektriskajiem transportlīdzekļiem, kuru pamatā ir litija baterijas.
Nesen parakstītā Inflācijas samazināšanas likuma mērķis ir stimulēt vietējās akumulatoru piegādes ķēdes.
Tiek plānotas nodokļu atlaides raktuvēm un kredīti elektriskajiem automobiļiem un elektrotīkla akumulatoriem, ja
noteikta daļa akumulatoru tiek ražota vai pārstrādāta ASV.
Izpētes žurnālists Stjū Peterss saka:
"Amerikas Savienoto Valstu valdība un tās radinieki centrālo banku noziedzīgajos sindikātos vēlas nopelnīt
miljoniem un miljardiem dolāru no šiem litija depozītiem, kas atrodas zem pilsētām, mājām un skolām.
Viņiem nav piekļuves tām, ja vien zeme netiek pilnībā attīrīta un padarīta pieejama ieguvei.
Nav labāka veida, kā to izdarīt, kā nomazgāt tur dzīvojošos cilvēkus un visu, kas viņiem
pieder, un vainot par to klimata pārmaiņas."
Tagad kalnrūpniecības uzņēmumi atkal pievērš uzmanību Ziemeļkarolīnai Apalaču reģionā, lai
izmantotu strauji augošo elektrisko transportlīdzekļu un atjaunojamās enerģijas uzglabāšanas tirgu.
Vai šeit tiešām varētu būt bijusi iesaistīta ģeoinženierija, t.i., laikapstākļu manipulācija?
Viens ir skaidrs: ar katru katastrofu saistās peļņas haizivis, kas piepilda savas kabatas - pat lielos apmēros.
Kla.TV jau ir pārraidījusi vairākus raidījumus par šo tēmu, piemēram, šādu: "Vai laikapstākļi kļūst traki?".
Plašāku informāciju par šo tēmu var atrast arī mūsu Kla.TV tīmekļa vietnes raidījumos sadaļā #GeoInženierija.