Konec septembra 2024 je v južnih državah ZDA divjal orkan Helene, ki je za seboj pustil nepredstavljive podobe uničenja.
Potem ko je Helene z vetrovi do 225 km/h udarila v severno obalo Floride, se je kot tropska nevihta pomikala po
notranjosti države skoraj 800 km in prečkala štiri države do Apalaškega gorovja , nato pa se je nevihta povsem umirila.
Za primerjavo: to je približno toliko, kot je razdalja od Kiela do Münchna - kot da bi bila celotna Nemčija dolina reke Ahr.
Florida, Georgia, Severna in Južna Karolina, Alabama in Tennessee so razglasili izredne razmere.
Na tisoče ljudi je zbežalo v zasilna zavetišča. Poročali so o več kot 20 tornadih.
Na nekaterih mestih je bila voda visoka do pet metrov. V Severni Karolini je padlo do 750 litrov dežja na m².
Več kot štiri milijone gospodinjstev je ostalo brez elektrike, po enem tednu pa jih je bilo še vedno vsaj dva milijona.
Ceste v gorskih regijah so bile izprane, odlomljene ali neprevozne zaradi podrtih dreves.
Hiše so bile dobesedno odplavljene, celotne vasi so bile uničene. Mnogi od teh krajev ne bodo nikoli obnovljeni.
Helene je umrlo več kot 230 ljudi, več kot 600 pa jih še vedno pogrešajo, zato bo ostal
v spominu kot eden najhujših orkanov v ZDA.
"Helene" je bil četrti orkan, ki je leta 2024 prizadel ZDA.
To je že osmi orkan kategorije 4-5 v zadnjih 13 mesecih.
Toliko jih je bilo le v preteklih 57 letih. Jasno je, da je tu posebna koncentracija.
Po tej nesreči so se na družbenih omrežjih pojavili glasovi, ki so se spraševali o obsegu in poti "Helene".
Znano je, da orkani oslabijo takoj, ko dosežejo kopno.
Ta pojav je dva tedna pozneje, ko je Florido od 9. do 10. oktobra prizadel orkan Milton, opazovalo na milijone ljudi.
Takoj ko je Milton dosegel Florido, je po približno 50 kilometrih nad floridskim rtom oslabel z kategorije
4 na kategorijo 2, kar je bilo dovolj, da je zaviral.
Pri tem se postavlja vprašanje, kako je lahko "Helene" potovala tako daleč v notranjost.
Na tem mestu velja omeniti, da se v goratem Apalaškem gorovju, najrevnejši regiji v ZDA,
nahaja največje nahajališče litija v državi.
Litij se uporablja za izdelavo akumulatorskih baterij in baterij za mobilne telefone, električne avtomobile itd.
V tem kontekstu je pomembno vedeti:
Lani poleti je predsednik Biden podpisal izvršni ukaz, ki zakonsko določa, da bo do leta 2030 50 odstotkov vseh prodanih novih
vozil na električni pogon, ki bo temeljil na litijevih baterijah.
Cilj nedavno podpisanega zakona o zmanjšanju inflacije je spodbuditi domače dobavne verige baterij.
Načrtujejo se davčne olajšave za rudnike ter olajšave za električne avtomobile in aplikacije za shranjevanje v omrežju,
če se določen odstotek baterij proizvede ali reciklira v ZDA.
Preiskovalni novinar Stew Peters pravi:
"Vlada Združenih držav Amerike in njeni pajdaši v kriminalnih sindikatih centralnih bank želijo zaslužiti
milijone in milijarde dolarjev s temi nahajališči litija, ki so pod mesti, domovi in šolami.
Do njih nimajo dostopa, razen če je zemljišče popolnoma izkrčeno in na voljo za rudarjenje.
Ni boljšega načina, kot da odplaknemo ljudi, ki tam živijo, in vse, kar imajo, ter za to krivimo podnebne spremembe."
Rudarska podjetja se zdaj spet spogledujejo s Severno Karolino v Apalačih, saj želijo izkoristiti hitro rastoči trg
električnih vozil in shranjevanja energije iz obnovljivih virov.
Ali bi lahko v tem primeru dejansko šlo za geoinženiring, tj. manipulacijo z vremenom?
Nekaj je gotovo: ob vsaki nesreči se najdejo dobičkarji, ki si napolnijo žepe - tudi v velikem obsegu.
Kla.TV je na to temo že predvajala več oddaj, na primer naslednjo: "Ali vreme nori?"
Več informacij o tej temi lahko najdete tudi v naših oddajah v rubriki #GeoEngineering na naši spletni strani Kla.TV.