Danas imam zadovoljstvo ugostiti Reyno De Beera na Kla.TV. Vrlo poseban čovjek, rekao bih, jer si je
postavio cilj za koji se ne bi mislilo da je moguć.
On živi u Pretoriji, provinciji Gauteng, u Južnoj Africi.
On ima 48 godina, osnivač je i predsjednik Mreže boraca za slobodu (LFN) i radi samo s osam zaposlenika i pristalica.
Ali su učinci ogromni, kao što ćete vidjeti.
LFN je aktivan od 2017. godine. I kako stoji na web stranici: "...neumoljiva snaga za pravdu, dobrovoljno udruženje, ne radi
profita, već radi transformacije našeg pravnog pejzaža, suprotstavljajući se kriminalnoj bankarskoj mreži
i pokrećući sveobuhvatne reforme u pravosudnom sistemu Južne Afrike i cijelog afričkog kontinenta."
Reyno, sjajno je što si ovdje. Molimo te, reci nam kako si došao na ideju za LFN!
Hvala ti puno, Stephan.
Pa, aktivist sam za ljudska prava već 30 godina, zapravo otkako sam završio školu.
Dakle, to je jedna od mojih strasti. Stvarno mi se ne sviđa činjenica da ljude gaze velike korporacije i naše vlade.
Dakle, u Južnoj Africi praktično svi znaju da imamo historiju diskriminacije i ugnjetavanja.
To je idealna situacija za nas, posebno za bijele Južnoafrikance, da preuzmemo vodeću ulogu u oslobođenju svih
naših ljudi, bez obzira na etničku pripadnost i vjeru.
U Južnoj Africi također imamo mnogo religija.
I iz tog razloga moramo pažljivo birati naše bitke s vladom i velikim korporacijama i dovršiti ih do kraja.
Dakle, vi se borite na sudu. I koliko ja razumijem, pomažete ljudima.
Možete li nam reći išta o tome?
Apsolutno! Najveći izazovi s kojima se suočavamo su u našem sudskom sistemu.
I mi također idemo od jedne instance do druge. Kad iscrpimo naš sudski sistem, sve do Ustavnog suda, najvišeg
suda Južne Afrike, predajemo slučaj Africkoj komisiji za ljudska prava, organu Afričke unije.
I dok to radimo, također se bavimo pojedinačnim slučajevima u kojima ljudi imaju problema s oduzimanjem imovine
od strane banke ili velike kompanije gaze njihova prava.
ako si ne mogu priuštiti odlazak kod advokata, koji je, kao što svi znaju, vrlo skup svugdje u svijetu.
Posebno u zemlji poput Južne Afrike, gdje većina ljudi zaista živi na granici siromaštva, važno je imati
organizaciju poput naše koja im pruža besplatnu pomoć kada si ne mogu priuštiti da posjete advokata.
Da, to je sjajna ideja i koncept na koji ćemo se vratiti.
Možete li navesti jedan ili dva sudska slučaja koja ste dobili?
Naš najveći uspjeh do danas je što smo 2. juna 2020. godine dobili presudu Vrhovnog suda kojom su naše mjere zabrane
kretanja zbog Covid-19 proglašene neustavnim i nevažećim.
To je bila ogromna pobjeda.
Vjerovatno smo bili jedna od prvih organizacija na svijetu koja je zaista osporila ove neustavne i
nevažeće mjere, koje su također uvedene u Južnoj Africi.
I mi smo ovo odnijeli na naš Ustavni sud.
Nažalost, kao što je često slučaj ovih dana, naš Ustavni sud nije prihvatio naše argumente.
I konačno, ova je naredba ukinuta.
Ali bez obzira na to, imala je vrlo pozitivan utjecaj u Južnoj Africi i širom svijeta.
A onda, kao što sam ranije spomenuo, imamo čitav niz predmeta pred Afričkom komisijom za ljudska prava.
Na primjer, ja sam pravni zastupnik našeg bivšeg predsjednika, Jacob Zuma.
Godine 2021. je našim Ustavnim sudom, našim najvišim sudom, osuđen na zatvorsku kaznu zbog nepoštivanja suda.
I bio je zatvoren po direktivnim naredbama. Dakle, nije imao priliku da uloži žalbu.
Zato smo ga podržali da svoj slučaj iznese pred Afričku komisiju.
Stvar je trenutno još uvijek u postupku pred ovom komisijom kako bi se osporio činjenica da
je bio pritvoren bez ikakve mogućnosti žalbe.
Dakle, ovo su jedan ili dva od najvažnijih slučajeva s kojima se trenutno bavimo.
Vrlo zanimljivo. Ali ako sam dobro razumio, vi niste profesionalni advokat, zar ne?
To nisam ja. Sam sam se školovao za pravnika tokom 30 godina.
Dakle, nisam član pravne struke u Južnoj Africi.
I to uzrokuje mnogo problema advokatima u Južnoj Africi.
Čim uđem na brod, ne mogu me tretirati kao jednog od svojih kolega.
I potičemo ljude da se sami zastupaju na sudu,
tako da ne moraju angažovati usluge advokata, što bi ih mnogo koštalo.
Zbog tog klikaškog ponašanja među njima, skloni su međusobnoj dogovorljivosti.
Ovo bi također trebalo biti slučaj u Evropi. A u Južnoj Africi se to često događa.
Čim se sami zastupaju, odmah stječu značajnu konkurentsku prednost.
U trenutku kada uđu u sudnicu. Jer se ne mogu manipulirati njima, jer se ne pridržavaju praksi kroniizma.
Dakle, to je jedna od najvažnijih tačaka.
Osnažujemo ljude da samostalno koriste sudski i pravni sistem. Baš kao što sam i ja to naučio tokom 30 godina.
I uvijek se time hvalim kad me ljudi pitaju: "Jeste li advokat?"
Onda kažem: Ne, ja sam bolji od advokata. Jer je to istina.
Zato što mogu raditi stvari koje oni često ne mogu. I to je ono što učimo ljude koje zastupamo.
Da. Vrlo zanimljivo. Hvala vam.
Na svom Telegram kanalu tvrdite da je LFN stvorio vrijednost od oko milijardu randova za društvo pružajući
usluge koje bi toliko koštale da su ih pružali advokati.
Kako ste došli do tog zaključka?
Pa, to je izračun koji smo napravili interno.
To nije jednostavno broj koji smo iznijeli.
Ako uzmete prosječni trošak pravnog zastupanja, profesionalnog pravnog zastupanja u Južnoj Africi, i primijenite
ga na svaki pojedinačni (pravni) slučaj kojim smo se bavili tokom godina i kojim se i dalje bavimo.
Svi naši izazovi ili tužbe protiv naše vlade, na primjer, najvjerovatnije bi iznosili
oko 50 miliona rand, barem u ovom trenutku.
Dakle, ako zbrojite pojedinačne slučajeve, naš rad je uštedio stanovništvu Južne Afrike oko milijardu randova na
pravnim troškovima, jer smo ovaj posao obavili besplatno.
I mi ćemo, naravno, saznati kako to možemo postići.
Ali je ključno da ljudi imaju pristup sudovima.
A da biste to uradili, ili morate angažovati advokata, što košta mnogo novca, ili to morate uraditi sami.
Ali smo stvorili treći stub koji može koristiti svima nama.
Potičemo ljude da osnuju organizacije slične našoj kako bi ojačali svoj pravni položaj i dobili
odgovarajuću podršku kada svoje slučajeve iznesu pred sud.
Na ovaj način uštedimo puno novca za ljude.
Pa, to je vrlo zanimljivo, jer je to također veliki problem u Evropi i Njemačkoj, da ljudi
praktično guše se zbog visokih pravnih troškova.
I tako oni slome ljude. I na kraju se cijeli slučaj odbacuje jer žrtva obično mora odustati iz finansijskih razloga.
Pitam se, ako za svoje usluge zaista ne naplaćuješ ništa, zašto to radiš?
Pa, ja sam predan protestantski kršćanin.
I razumijem svoju Bibliju tako da bismo trebali dijeliti ono što imamo u izobilju s drugima.
Vjerujem da je moj Bog onaj koji ljude ne potiče da se obogate, nego da dijele ono što imaju.
Imajući ovo na umu, dijelimo naše pravno znanje s onima koji su manje sretni od nas.
I zato što ovo radimo besplatno, bez očekivanja ikakve naknade, zapravo dobijamo ljude koji
nam potom doniraju nešto za pomoć koju su dobili.
I drugi, ohrabreni našom velikodušnošću, također dolaze i daju slobodno.
Uvijek govorimo ljudima kojima pomažemo da možda nemamo infrastrukturu da se o njima brinemo, ali da ćemo ih barem
usmjeriti u pravom smjeru, a za to nećemo naplatiti ništa.
A ako imaju financijska sredstva sada ili u budućnosti, bili bismo zahvalni na dobrovoljnoj donaciji, ali to nije obavezno.
Vidjeli smo da su ljudi toliko zadovoljni uslugama koje im pružamo besplatno da nam, čim dobiju
novca i budu u mogućnosti, šalju dobrovoljni prilog.
Ovo je način na koji održavamo našu organizaciju da radi bez problema.
Kao što sam rekao, nisam bogat, ali vjerujem da nam Bog putem ovog sistema socijalne pomoći daje meni i
mojoj porodici taman dovoljno da zadovoljimo naše potrebe.
Ne mogu navesti ni jedan dan kada nismo imali šta jesti ili krov nad glavom.
Bog ima sklonost i naviku da pomaže u posljednjem trenutku, ali mi uvijek pomaže.
Veoma sam zahvalan i blagoslovljen zbog ovoga.
Hvala vam što ste to podijelili s nama! Mislim da je to vrlo ohrabrujuće za ljude širom svijeta.
gdje vidimo da novac uništava toliko toga na ovom svijetu. I veoma je važno ohrabrivati ljude da se ne fiksiraju na novac, nego
na činjenje ispravne stvari, a za sve ostalo će se pobrinuti.
Sada smo skoro na kraju našeg intervjua:
Možete li nam reći nešto o vezama između Evrope i Južne Afrike, jer nam je to veoma daleko, ali kao što
smo ranije spomenuli, postoje neke zanimljive veze.
Možda biste mogli ljudima reći nešto više o tome.
Pa, Mislim da je najvažnija veza između Južne Afrike i Njemačke u ovom trenutku činjenica da mnogi ljudi ne znaju da je njemačka
kancelarka Angela Merkel posjetila našeg predsjednika Cyrila Ramaphosu od 5. do 7. februara 2020.
godine, kada je počela pandemija COVID-19, ili, kako se ranije nazivao, virus SARS-CoV-2.
Ali istovremeno, još jedna vrlo važna osoba bila je u Južnoj Africi i imala je mnogo
sastanaka s našom vladom: nitko drugi do Bill Gates.
Oh, zaista?
I može se dokazati da se teniski meč zaista održao 7. februara kako bi se prikupila sredstva za određenu fondaciju.
Bio je to teniski meč između Rogera Federera i Rafaela Nadala u Cape Townu 7. februara, u organizaciji Billa Gatesa.
Svako može lako provjeriti da su Angela Merkel, Bill Gates i Cyril Ramaphosa, tada također
predsjednik Afričke unije, bili tamo u isto vrijeme.
Kasnije sam vidio video u kojem je Bill Gates izričito spomenuo da je imao sastanak s Cyrilom Ramaphosom. Međutim, nije
rekao da su Angela Merkel i delegacija poslovnih ljudi iz Njemačke došli u Južnu Afriku upravo zbog tih tri dana.
A ubrzo nakon toga, vjerujem 11. februara, kako se sjećamo, identificiran je virus SARS-CoV-2, koji
je potom službeno proglašen pandemijom COVID-19.
Razlog zašto vjerujemo da se ovo dogodilo bio je, kako je kasnije rekao Bill Gates, da je Južna Afrika, a posebno Cyril
Ramaphosa, veza između zapadnog svijeta i afričkog kontinenta.
Vjerujem da pandemija Covid-19 ne bi poprimila ovaj oblik i izgled bez ovog sastanka.
Budući da su afričke zemlje vrlo konzervativne, oslonile su se na tadašnjeg šefu države Cyrila Ramaphosu, koji je preuzeo
vodstvo i potaknuo ih da se pridržavaju mjera protiv COVID-19.
To je vrlo zanimljivo. Mi zaista živimo u međunarodnom svijetu, pa je sjajno čuti s druge strane
svijeta kako doživljavate stvari i šta tamo radite.
Hvala vam puno. Posljednje pitanje:
Kako ljudi u inostranstvu mogu ostati u kontaktu s vama?
Možete posjetiti našu web stranicu: www.libertyfighters.org. Tamo ćete također pronaći sve
naše kontakt podatke i slučajeve na kojima radimo.
A za one koji bi željeli učiniti još više za nas i podržati naš rad, dostupne su i informacije o dobrovoljnim donacijama.
Cijenimo svaku podršku, bilo da je finansijska ili jednostavno uspostavljanje kontakta s nama radi razmjene informacija.
Na primjer, uključeni smo u vrlo važan slučaj protiv Južnoafričke regulatorne agencije za zdravstvene proizvode kako bismo
dobili sve zapise o registrovanim vakcinama protiv COVID-19.
Vjerujem da se i druge zemlje, poput Njemačke, također muče da pribave ove zapise o vakcinaciji, te da možemo jednostavno
podijeliti sve informacije, savjete i dokumente koje možda imamo, ili njihove dijelove, s državama koje ih nemaju.
I na ovaj način, možda uz malu pomoć Njemačke, a možda i uz malu pomoć Sjedinjenih Američkih Država, možemo zajedno raditi na
stvaranju čvrste baze podataka o tome šta ove vakcine protiv COVID-19 zaista jesu. Ovo je samo jedan
primjer, ali sinergija će zasigurno biti veoma cijenjena.
Mislim da je to vrlo dobra polazna tačka.
i veoma je važno da se aktivisti iz cijelog svijeta umrežavaju, kao što to danas radimo ovim intervjuom.
Ovo je način na koji slažemo dijelove da bismo formirali cjelinu, možda s jednog kontinenta, možda s drugog.
Da se zaista napravi razlika, posebno kada je riječ o Covidu-19.
Reyno, hvala ti puno na ovom intervjuu. Bog te blagoslovio! Do sljedećeg puta. Zbogom!
Hvala vam puno i Bog vas blagoslovio!