Profesor Christopher Exley je vysoce uznávaný biolog, přední světový odborník na hliník a člen Královské biologické
společnosti, což je uznání, kterého dosáhne jen málo vědců.
V loňském roce mu bylo odebráno financování jeho dlouholetého výzkumu toxicity hliníku.
Zkoumal vliv tohoto kovu na nemoci, jako je Alzheimerova choroba a autismus, a jeho roli jako adjuvans ve vakcínách.
Jak se to stalo?
V rozhovoru pro The Epoch Times a The Looking Glass, který poskytla spisovatelka Jackie Blacková, profesor Exley řekl,
že se celý život snažil odpovědět na palčivou otázku:
Jakou roli hraje hliník v životě?
Začalo to v 80. letech minulého století, kdy Exley zkoumal, proč v překyselených jezerech a řekách
umírají ryby, a zjistil, že umírají na otravu hliníkem.
Hliník, který byl dříve vázán v horninách a jílech nebo recyklován v životním prostředí prostřednictvím oxidu křemičitého,
se stal biologicky dostupným procesem okyselování v důsledku kyselých dešťů a vstoupil tak do biologického životního cyklu.
Dnes přijímáme hliník prostřednictvím zpracovaných potravin, pijeme ho prostřednictvím vody, vaříme
v hliníkových hrncích a pánvích, protože mnoho pánví je dnes vyrobeno z eloxovaného hliníku.
Je obsažen v dětské výživě, kosmetice a jako hlavní složka mnoha vakcín.
Exley a jeho tým provádějí výzkum již více než 30 let a napsali více než 200 prací o hliníku.
V roce 2017 Exley publikoval vědecký článek, který prokázal jasnou souvislost mezi toxicitou hliníku a Alzheimerovou chorobou.
O několik let později, v roce 2020, zveřejnila Exleyho skupina v časopise Nature Scientific Reports svou průlomovou
práci, v níž porovnávala hladiny hliníku v mozku lidí s Alzheimerovou chorobou, roztroušenou sklerózou a autismem.
V mozku lidí s Alzheimerovou chorobou, autismem a roztroušenou sklerózou byla zjištěna zvýšená hladina hliníku.
V době zveřejnění tohoto článku se již výzkum Exleyových přesunul na hliníkové adjuvans
a vakcíny, což je oblast, které se věnují již mnoho let.
V publikované studii na téma hliníku ve vakcínách Exley mimo jiné napsal:
"Soli hliníku jsou běžnými adjuvans ve vakcínách podávaných dětem.
Zdá se, že například pediatři, kteří jsou zodpovědní za provádění očkování dětí, nejsou informováni o vlastnostech
hliníkových adjuvans a způsobu jejich působení ve vakcínách.
" Protože počet případů autismu a Alzheimerovy choroby již několik desetiletí dále stoupá.
Podle údajů Centra pro kontrolu a prevenci nemocí z roku 2018 byla v roce 2021 v USA diagnostikována porucha autistického
spektra přibližně u jednoho ze 44 dětí ve věku osmi let.
To je obrovský nárůst oproti první známé americké studii o autismu z roku 1970, která zjistila výskyt méně než 1 z 10 000.
Mezi lety 2000 a 2019 vzrostl počet případů Alzheimerovy choroby o více než 145 procent.
Navzdory nárůstu těchto nemocí vyvolal Exleyho výzkum Alzheimerovy choroby a autismu jen mlčení ze strany velkých
charitativních organizací, které se těmto nemocem věnují.
A univerzita v Keele, kde pracoval, ho zřejmě tolerovala, aniž by jeho výsledky zveřejnila nebo vydala tiskové prohlášení.
Podle Exleyho zůstává hliníková lobby na rozdíl od Big Pharma a Big Tech téměř
nepovšimnuta, ale je pravděpodobně nejmocnější ze všech.
Exley řekl: "Je to tichý 'velký bratr', který se jen zřídkakdy vyjadřuje k toxicitě hliníku pro člověka,
ale vždy je zde, aby podpořil nesčetná průmyslová odvětví, která jsou na jeho produktech závislá."
Důležitý výzkum profesora Exleyho "nebyl uznán" a místo toho univerzita v červenci 2021 zrušila financování
jeho výzkumu. Exley uvedl: "Profesor Exley k tomu řekl:
"Domnívám se, že tlak se vznikl mimo univerzitu.
Spojovali jsme hliník s Alzheimerovou chorobou a říkali jsme to každému, kdo nás poslouchal: Pokud nemáte hliník
v mozku, Alzheimerovu chorobu v normálním životě nedostanete."
Exley se však domnívá, že to byly také poznatky, které se svým týmem publikoval na téma hliníku jako adjuvans
ve vakcínách, které vedly vedení Keele University k jeho umlčení.
Protože AstraZeneca vyrábí vakcínu COVID-19 v areálu kampusu v Keele.
Podle Exleyho je jedním ze sponzorů univerzity také Nadace Billa a Melindy Gatesových,
která do výzkumu a propagace vakcín investuje značné prostředky.
To, co se děje profesoru Exleymu, je příkladem dlouhodobé cenzury nepohodlné vědy
a hanobení těch, kteří trvají na pokračování výzkumu.
Na otázku, jak by se dal tento nefunkční systém napravit, odpověděl:
"Věda nemůže prosperovat, pokud je financována průmyslem, vládou a velkými charitativními organizacemi,
které mají významné vlastní zájmy a nelze jim důvěřovat. [...]"
Exley je nyní v důchodu, ačkoli tvrdí, že by ve svém výzkumu kdykoli pokračoval, jakmile by měl zajištěno financování.