Profesors Kristofers Ekslijs (Christopher Exley) ir augsti novērtēts biologs, pasaulē vadošais alumīnija
eksperts un Karaliskās bioloģijas biedrības biedrs, kas ir atzinību guvuši tikai daži zinātnieki.
Pagājušajā gadā viņam tika atņemts pētniecības finansējums par ilggadēju darbu, kas veltīts alumīnija toksiskuma izpētei.
Viņš pētīja šī metāla ietekmi uz tādām slimībām kā Alcheimera slimība un autisms, kā arī tā kā palīgvielas lomu vakcīnās.
Kā tas notika?
Rakstnieces Džekijas Bleikas intervijā laikrakstam "The Epoch Times" un izdevumam "The Looking Glass" profesors Ekslijs stāsta,
ka viņš visu mūžu centies rast atbildi uz aktuālu jautājumu:
Kāda loma dzīvē ir alumīnijam?
Tas sākās pagājušā gadsimta 80. gados, kad Ekslijs pētīja, kāpēc paskābinātajos ezeros un upēs iet bojā zivis, un
viņš saprata, ka tās iet bojā no saindēšanās ar alumīniju.
Alumīnijs, kas iepriekš bija iesprostots iežos un mālos vai pārstrādāts vidē ar silīcija dioksīda starpniecību, ir kļuvis
bioloģiski pieejams skābā lietus izraisītā paskābināšanās procesā un tādējādi ir iesaistījies bioloģiskajā dzīves ciklā.
Mūsdienās mēs uzņemam alumīniju ar pārstrādātu pārtiku, dzeram to ar ūdeni, gatavojam ēdienu alumīnija katlos un pannās,
jo daudzas pannas tagad ir izgatavotas no anodēta alumīnija.
To satur bērnu pārtika, kosmētika un tā ir daudzu vakcīnu galvenā sastāvdaļa.
Exley un viņa komanda jau vairāk nekā 30 gadus veic pētījumus un ir uzrakstījuši vairāk nekā 200 darbu par alumīniju.
2017. gadā Exley publicēja zinātnisku rakstu, kurā atklāja skaidru saikni starp alumīnija toksicitāti un Alcheimera slimību.
Dažus gadus vēlāk, 2020. gadā, Exley grupa žurnālā Nature's Scientific Reports publicēja savu revolucionāro
darbu, salīdzinot alumīnija līmeni Alcheimera slimības, multiplās sklerozes un autisma slimnieku smadzenēs.
Alcheimera, autisma un multiplās sklerozes slimnieku smadzenēs tika konstatēts paaugstināts alumīnija līmenis.
Šā raksta publicēšanas laikā Exley pētījumi jau bija pārgājuši uz alumīnija palīgvielām un vakcīnām, kas
bija pētniecības joma, kurā viņi strādāja daudzus gadus.
Publicētajā pētījumā par alumīniju vakcīnās Ekslijs cita starpā raksta:
"Alumīnija sāļi ir izplatīti palīgvielas vakcīnās, ko lieto bērniem.
Piemēram, pediatri, kuri ir atbildīgi par bērnu vakcinācijas plānu, šķiet, nav informēti par alumīnija
palīgvielu īpašībām un to iedarbības veidu vakcīnās.
" Jo autisma un Alcheimera slimības rādītāji pieaug jau vairākus gadu desmitus.
2021. gadā Slimību kontroles un profilakses centrs ziņoja, ka saskaņā ar 2018. gada datiem ASV aptuveni 1 no 44 astoņus gadus
veciem bērniem ir diagnosticēti autizma spektra traucējumi.
Tas ir milzīgs pieaugums salīdzinājumā ar pirmo zināmo ASV 1970. gadā veikto pētījumu par autismu, kurā tika
konstatēts, ka šis rādītājs ir mazāks par 1 gadījumu no 10 000.
Alcheimera slimības gadījumu skaits no 2000. līdz 2019. gadam pieauga par vairāk nekā 145%.
Neraugoties uz šo slimību izplatību, Ekslija pētījumi par Alcheimera slimību un autismu ir izraisījuši
tikai klusēšanu no lielākajām labdarības organizācijām, kas nodarbojas ar šīm slimībām.
Un Kīlas universitāte, kurā viņš strādāja, šķiet, viņu pacieta, nepubliskojot viņa atklājumus un neizsniedzot paziņojumus presei.
Exley uzskata, ka atšķirībā no "lielās farmācijas" un "lielās tehnoloģijas" alumīnija lobijs paliek lielā mērā
nepamanīts, bet, iespējams, tas ir visspēcīgākais no visiem.
Exley teica: "Tas ir klusējošs "lielais brālis", kas reti izsakās par alumīnija toksiskumu cilvēkam, bet vienmēr atbalsta
neskaitāmās nozares, kuras ir atkarīgas no tā produkta."
Profesora Exley svarīgais pētījums "netika atzīts", un tā vietā universitāte 2021. gada jūlijā atcēla
finansējumu viņa pētniecībai. Exley sacīja: "Profesors Exley:
"Es uzskatu, ka spiediens tika radīts ārpus universitātes.
Mēs saistījām alumīniju ar Alcheimera slimību, stāstot par to ikvienam, kas klausījās: Ja jūsu smadzenēs nav alumīnija,
normālā dzīvē jūs nesaslimstat ar Alcheimera slimību."
Taču Ekslijs uzskata, ka tieši viņa un viņa komandas publicētie zinātniskie pētījumi par alumīniju kā
palīgvielu vakcīnās bija arī iemesls, kāpēc Kīlas universitātes administratori viņu apklusināja.
Jo AstraZeneca ražo COVID-19 vakcīnu Kīlas universitātes pilsētiņā.
Pēc Ekslija teiktā, viens no universitātes finansētājiem ir arī Bila un Melindas Geitsu fonds, kas ir ieguldījis
lielus līdzekļus vakcīnu pētniecībā un popularizēšanā.
Tas, kas notiek ar profesoru Eksliju, ir spilgts piemērs tam, kā jau sen tiek cenzēta neērtā zinātne un
nomelnoti tie, kas uzstāj uz šādu pētījumu turpināšanu.
Uz jautājumu, kā varētu salabot šo bojāto sistēmu, viņš atbildēja:
"Zinātne nevar attīstīties, ja finansējumu saņem no rūpniecības, valdības un lielām labdarības organizācijām, kurām visām ir
nozīmīgas personiskas intereses un kurām nevar uzticēties. [...]"
Exley tagad ir pensijā, lai gan viņš apgalvo, ka jebkurā laikā varētu atsākt pētījumus, tiklīdz tiks nodrošināts finansējums.