Zašto švicarski kompenzacijski fond AHV-a, uključujući penzione uštede, dolazi pod kontrolu
američke skrbničke banke, tj. upravitelja imovinom.
Slično kao u Njemačkoj, mjesečne isplate mirovina švicarskim penzionerima vrši Osiguranje za starost i preživjele (AHV)
iz takozvanog sistema naplate po principu "plaćaj kako ide".
To znači da se trenutne penzije isplaćuju iz mjesečnih doprinosa radne snage.
Za razliku od Njemačke, Švicarska i dalje ima dobro opskrbljen fond za nadoknade AHV/IV/EO s
imovinom od približno 40 milijardi švicarskih franaka.
Ovaj novac pripada stanovništvu i služi kao rezervni fond za tekuće isplate penzija u trajanju od jedne godine.
Ovim novcem upravlja Compenswiss, navodno nezavisna javna ustanova Švicarske konfederacije,
osnovana 2017. godine i sa sjedištem u Ženevi.
Compenswiss ne samo da nadgleda mjesečne isplate penzija podobnim penzionerima, već upravlja i
fondom za kompenzaciju vrijednim 40 milijardi.
Naravno, ovaj novac se ne čuva u nekom trezoru, već se ulaže u vrijednosne papire u skladu s propisima, a Compenswissu
je potrebna banka skrbnik da čuva te vrijednosne papire.
Do sada je skrbnik ovih 40 milijardi vrijednosnih papira bila vodeća švicarska banka UBS. Ali to je sada istorija.
Nakon tenderskog postupka, Compenswiss je odlučio da ovih 40 milijardi švicarskih franaka iz sredstava AHV više
neće upravljati švicarska banka, nego njemačka podružnica američke State Street Bank sa sjedištem u Bostonu.
State Street, zajedno s BlackRockom i Vanguardom, jedan je od najvećih upravitelja imovinom na svijetu, a te
kompanije imaju neizmjernu moć jednostavno zbog svoje veličine.
Međutim, to podrazumijeva ogromne rizike za Švicarsku i penzionere.
Ovo je bio naslov NZZ-a (Neue Zürcher Zeitung) 7. oktobra 2024.:
Interesi SAD-a i Švicarske nisu uvijek usklađeni. Kada je, na primjer, ukinuta bankarska tajna, vidjeli smo
koliko su Amerikanci snažno vršili pritisak da ostvare svoje ciljeve kad god bi bilo nejasnoća, kaže Matter.
U ekstremnim slučajevima banka skrbnik mogla bi odbiti isporuku vrijednosnih papira. U slučaju nužde Savezni
savjet ima bolje opcije djelovanja u švicarskoj banci.
Compenswiss je sada smatrao prikladnim umanjiti ovaj rizik i izdao saopćenje za štampu 11. oktobra.
U NZZ-u, Compenswiss piše, između ostalog :
Rizik da će američke vlasti zamrznuti imovinu analizirao je Compenswiss u sklopu tenderskog procesa.
Pojava ovog rizika smatrana je vrlo malo vjerovatnom. Je li to tačno?
Profesor bankarskog prava dr Rolf Sethe sa Univerziteta u Zürichu sumnja u ovo:
Da, u ekstremnim slučajevima SAD bi mogao imati pristup fondovima za kompenzaciju AHV-a, IV-a i EO-a putem State Streeta. To je
zato što State Street drži finansijske instrumente tih fondova.
"Ako želite povući ove vrijednosne papire s računa skrbništva, morate naložiti State Streetu da ih prebaci na račun
skrbništva kod druge skrbničke banke", kaže Rolf Sethe, profesor bankarskog prava na Univerzitetu u Zürichu.
To znači da bez saradnje State Streeta kao skrbničke banke, AHV ne može povući imovinu.
Ovo se primjenjuje bez obzira na to gdje se finansijski instrumenti fizički čuvaju.
Kao američka banka, State Street podliježe američkom zakonu. Ako bi američka vlada uvela sankcije Švicarskoj, banka
bi bila obavezna da ih se pridržava, nastavila je Sethe.
Budući da SAD redovno provodi svoje zakone eksteritorijalno, vjerovatno bi naložio banci da
sankcije provede i putem svojih evropskih podružnica.
Compenswiss ima mandat u podružnici State Streeta u Minhenu.
Gledajući ponašanje američke administracije u posljednjih 50 godina, nije malo vjerovatno, već vrlo
vjerovatno, da će SAD blokirati ili čak ukrasti stranu imovinu u slučaju sankcija ili sporova.
Švicarska je već imala neka vrlo neugodna i skupa iskustva s ovim.
Nakon Drugog svjetskog rata, od Švicarske je zahtijevano da u ratama, prema Washingtonskom sporazumu,
plati četvrt milijarde franaka (astronomska suma za to vrijeme) zbog neučestvovanja u ratu.
Na kraju je traženi iznos plaćanja smanjen za pedeset posto.
Iako Švicarska nikada nije dirala takozvana "imovina bez vlasnika" nakon Drugog svjetskog rata – nikada ih nije
nestala državnom konfiskacijom kao što su to učinile druge zemlje – bila je prisiljena platiti milijarde u obeštećenju.
Bankarska tajna, koja se također primjenjivala na strance, oduzeta je Švicarskoj putem finansijskog ucjenjivanja, prijeteći
da će je isključiti iz međunarodnih platnih transakcija.
Na kraju, ali ne i najmanje važno, UBS je bio primoran preuzeti posrnuli Credit Suisse pod pritiskom američke administracije,
čime je stvorena barutna bačva za švicarske porezne obveznike.
Kla.TV je o ovome izvijestio 28. aprila 2023. i 24. novembra 2023.
U nedavnoj prošlosti SAD su na velikoj skali pokazale kako postupaju s imovinom drugih zemalja kada im nameću sankcije.
Američka administracija je uvela sankcije Rusiji i time blokirala 260 milijardi širom
svijeta koje pripadaju Ruskoj nacionalnoj banci.
SAD nikada nije bio previše osjetljiv na tuđu imovinu.
Šta je navelo bankarski gigant State Street da ponudi u tenderu Compenswissa i zamijeni UBS kao upravitelja imovinom?
Zašto je mandat za upravljanje imovinom AHV-a dodijeljen drugom, a sada i stranom, povjereniku?
Šta je stari skrbnik, UBS, uradio pogrešno? Šta čini State Street boljim?
Obično godišnja naknada za čuvanje koju naplaćuje banka skrbnik kreće se između 0,01% i 0,05% imovine pod upravljanjem,
ovisno o složenosti upravljanja imovinom i ugovornim detaljima.
Sa imovinom od 40 milijardi CHF, to bi iznosilo otprilike: 1.234.321 pri 0,01%: 4 milijuna CHF
godišnje 1.234.321 pri 0,05%: 20 milijuna CHF godišnje
Međutim, globalni prihodi State Street Corporationa iznosili su približno 18,36 milijardi američkih dolara u 2023.
godini, pri čemu je većina potekla od skrbništva, upravljanja imovinom i drugih finansijskih usluga.
Švicarski i njemački tržišta vjerovatno čine mali dio ukupnog poslovanja, posebno u ulozi
skrbničke banke za institucionalnu imovinu.
S obzirom na to da bi čak i baka morala dugo pleti da bi zaradila 4 miliona švicarskih franaka, švicarsko-njemačko rukovodstvo
State Streeta sigurno je proslavilo profit od ovog mandata.
Kao pravilo, pobjeda na tenderu se uvijek prikladno proslavlja, jer da nije bila unosna,
najvjerovatnije se ne bi ni trudili učestvovati u njemu.
Međutim, unosno ne znači nužno da ste postigli samo kontinuirani tok prihoda koji bi trebao
pokriti vaše troškove; mogu postojati i drugi razlozi.
I kao doprinosači AHV-u, naravno da bismo bili zainteresovani za njih.
Mogu li stvarni motivi biti da bi se, prema američkom zakonu, imovina AHV-a mogla zamrznuti na osnovi neosnovanih razloga?
Usred ovih rasprava, neki političari već pozivaju da se u budućnosti javna imovina
upravlja nezavisno od velikih američkih banaka.
Zahtijevaju veću kontrolu i transparentnost u pogledu toga kako i gdje se ulaže novac iz fonda AHV.
Ovaj slučaj pogađa sve koji žive u Švicarskoj. Radi se o novcu i penzijama svih stanovnika.
Imovina AHV-a mora ostati u Švicarskoj i pod švicarskom kontrolom!
Možete dati svoj glas ovoj zahtjevu podržavanjem kampanje i peticije švicarskog lista Schweizerzeit
pod nazivom "Das AHV-Vermögen bleibt in der Schweiz" (imovina AHV ostaje u Švicarskoj).
Period prikupljanja traje do kraja januara 2025. Potpisni list možete pronaći u plavom informativnom okviru ispod ovog programa.