Proč se švýcarský vyrovnávací fond AHV spolu s penzijními úsporami dostává pod kontrolu
americké depozitní banky, tj. správce aktiv.
Podobně jako v Německu vyplácí švýcarským důchodcům měsíční důchod průběžné důchodové pojištění (AHV).
To znamená, že současné výplaty důchodů se provádějí z měsíčních příspěvků pracujících.
Na rozdíl od Německa však Švýcarsko stále disponuje velkým vyrovnávacím fondem AHV/IV/EO s aktivy
ve výši přibližně 40 miliard švýcarských franků.
Tyto peníze patří obyvatelstvu a slouží jako jakési hnízdo pro průběžné vyplácení důchodů po dobu jednoho roku.
Tyto peníze spravuje "Compenswiss", údajně nezávislá federální veřejnoprávní instituce založená v roce 2017 se sídlem v Ženevě.
Tato společnost "Compenswiss" nejen kontroluje měsíční výplaty důchodů oprávněným důchodcům, ale
také spravuje vyrovnávací fond s 40 miliardami.
Tyto peníze samozřejmě nejsou uloženy v nějakém trezoru, ale jsou investovány do cenných papírů v souladu s
předpisy a společnost Compenswiss vyžaduje, aby tyto cenné papíry držela depozitní banka.
Správcem těchto 40 miliard cenných papírů byla dříve významná švýcarská banka UBS. Ta je však již minulostí.
Na základě výběrového řízení se společnost Compenswiss rozhodla, že tato aktiva ve výši 40 miliard AHV již nebude
spravovat švýcarská banka, ale německá dceřiná společnost americké State Street Bank se sídlem v Bostonu.
"Společně s BlackRock a Vanguardem je State Street jedním z největších správců aktiv na světě a
už jen jejich velikost jim dává nezměrnou moc.
To je však spojeno s obrovskými riziky pro Švýcarsko a peníze důchodců.
Tak zněl titulek v NZZ (Neue Zürcher Zeitung) ze 7. října 2024:
"Zájmy USA a Švýcarska se ne vždy shodují. Například při zrušení bankovního tajemství jsme viděli, jak tvrdě Američané
prosazovali své zájmy v případě pochybností," říká Matter.
"V krajním případě by depozitářská banka mohla odmítnout cenné papíry vydat. V případě nouze má Spolková
rada lepší možnosti, jak jednat se švýcarskou bankou."
Společnost "Compenswiss" se nyní cítí povinna toto riziko bagatelizovat a 11. října vydala tiskovou zprávu.
Compenswiss" píše v NZZ mimo jiné:
"Riziko zmrazení majetku americkými úřady analyzovala společnost Compenswiss v rámci výběrového řízení.
Naplnění tohoto rizika bylo klasifikováno jako vysoce nepravděpodobné." Je to pravda?
Profesor bankovního práva Dr. Rolf Sethe z Curyšské univerzity o tom pochybuje:
"Ano, v krajním případě by USA mohly mít prostřednictvím State Street přístup ke kompenzačním fondům AHV, IV
a EO. Je to proto, že 'State Street' má finanční nástroje kompenzačních fondů v úschově.
Pokud je chcete vybrat z depozitního účtu, musíte dát pokyn společnosti State Street, aby je převedla na
depozitní účet u jiné depozitní banky," říká profesor bankovního práva Rolf Sethe z univerzity v Curychu.
"To znamená, že AHV nemůže vybrat aktiva bez účasti 'State Street' jako depozitní banky.
To platí bez ohledu na to, kde jsou finanční nástroje fyzicky uloženy.
Jako americká banka podléhá společnost "State Street" zákonům USA. Pokud by americká vláda uvalila na Švýcarsko
sankce, byla by banka nucena se jim podřídit," pokračoval Sethe.
"Vzhledem k tomu, že USA pravidelně uplatňují své právo extrateritoriálně, pravděpodobně by daly
bance pokyn, aby sankce uplatňovala i prostřednictvím svých evropských dceřiných společností.
Společnost Compenswiss má mandát od společnosti State Street Tochter v Mnichově."
Pokud se podíváte na chování americké administrativy za posledních 50 let, je nikoli nepravděpodobné, ale
velmi pravděpodobné, že USA v případě sankcí nebo sporů zablokují nebo dokonce ukradnou cizí majetek.
Švýcarsko s tím má již velmi nepříjemné a nákladné zkušenosti.
Po skončení druhé světové války byla na základě "Washingtonské dohody" Švýcarsku uložena záloha ve výši čtvrt miliardy franků
(na tehdejší dobu astronomická částka) za neúčast ve válce.
Požadovaná platba byla nakonec snížena o padesát procent.
Přestože Švýcarsko po druhé světové válce nikdy nesáhlo na tzv. "majetek bez vlastníka" - nikdy ho nenechalo zmizet
prostřednictvím státní konfiskace jako v jiných zemích - bylo nuceno vyplatit miliardové odškodnění.
Bankovní tajemství, které se vztahuje i na cizince, bylo Švýcarsku ukradeno finančním vydíráním prostřednictvím
hrozby vyloučení z mezinárodního platebního styku.
A v neposlední řadě musela UBS pod tlakem americké administrativy převzít churavějící Credit Suisse, čímž
vytvořila sud střelného prachu pro švýcarské daňové poplatníky.
Kla.TV o tom informovala 28.4.23 a 24.11.23.
V nedávné minulosti USA ve velkém měřítku předvedly, jak nakládají s majetkem jiných států, když proti nim uvalují sankce.
Americká administrativa uvalila na Rusko sankce a využila této příležitosti k zablokování 260
miliard celosvětově patřících Ruské národní bance.
USA tedy nikdy nebyly háklivé na zahraniční aktiva.
Co tedy vedlo bankovní gigant "State Street" k tomu, aby se přihlásil do výběrového řízení
"Compenswiss" a nahradil UBS jako správce aktiv?
Proč byl mandát ke správě majetku AHV udělen jinému a nyní zahraničnímu správci?
Co udělal starý správce, tedy UBS, špatně? Co dělá "State Street" lépe?
Roční poplatek za úschovu se u depozitářské banky obvykle pohybuje mezi 0,01 % a 0,05 % spravovaných aktiv v
závislosti na složitosti správy aktiv a smluvních podrobnostech.
Při aktivech ve výši 40 miliard CHF by to bylo přibližně: Při 0,01 %: 4 miliony CHF ročně Při 0,05 %: 20 milionů CHF ročně.
Celosvětové příjmy společnosti State Street Corporation v roce 2023 však činily přibližně 18,36 miliardy USD,
přičemž většina z nich pocházela z bankovních služeb depozitáře, správy aktiv a dalších finančních služeb.
Švýcarský a německý trh tvoří pravděpodobně jen malou část celkové činnosti, zejména v
roli depozitní banky pro institucionální aktiva.
Vzhledem k tomu, že i za 4 miliony CHF musí babička dlouho plést, švýcarsko-německý management
"State Street" jistě oslavoval zisk tohoto mandátu.
Vítězství ve výběrovém řízení se zpravidla vždy náležitě oslavuje, protože kdyby nebylo
lukrativní, pravděpodobně byste se ho neúčastnili.
Lukrativní však nemusí nutně znamenat pouze to, že jste dosáhli trvalého příjmu, který by měl
pokrýt vaše náklady; mohou existovat i jiné důvody.
A samozřejmě bychom o ně měli zájem jako o přispěvatele do AHV.
Mělo by být skutečným motivem to, že aktiva AHV by mohla být podle amerického práva zablokována na základě chabých důvodů?
V průběhu těchto diskusí již někteří politici požadují, aby národní bohatství bylo v budoucnu
spravováno nezávisle na velkých amerických bankách.
Požadují větší kontrolu a transparentnost toho, jak a kam jsou peníze z fondu AHV investovány.
Tento případ se týká všech obyvatel Švýcarska. Týká se peněz a důchodů všech obyvatel.
Aktiva AHV musí zůstat ve Švýcarsku a pod švýcarskou kontrolou!
Tento požadavek můžete podpořit prostřednictvím kampaně Schweizerzeit a petice "Majetek AHV zůstane ve Švýcarsku".
Sběrné období trvá do konce ledna 2025 a formulář pro podpis najdete v modrém informačním poli pod tímto programem.