Miks Šveitsi AHV tasandusfond koos pensionisäästudega läheb Ameerika hoiupanga, st varahalduri kontrolli alla.
Sarnaselt Saksamaaga maksab Šveitsi pensionäridele igakuiseid pensionimakseid vanadus- ja
toitjakaotuskindlustus (AHV) ümberjaotuspõhiselt.
See tähendab, et jooksvad pensionimaksed tehakse töötava elanikkonna igakuistest sissemaksetest.
Erinevalt Saksamaast on Šveitsis siiski endiselt suur AHV/IV/EO tasandusfond, mille
varade maht on umbes 40 miljardit Šveitsi franki.
See raha kuulub elanikkonnale ja on omamoodi pesamuna jooksvate pensionimaksete jaoks kokku ühe aasta jooksul.
Seda raha haldab "Compenswiss", väidetavalt sõltumatu föderaalne avalik-õiguslik asutus, mis
asutati 2017. aastal ja mille asukoht on Genfis.
See "Compenswiss" ei kontrolli mitte ainult igakuiste pensionimaksete tegemist pensionäridele, kellel on õigus neid
saada, vaid haldab ka 40 miljardi euro suurust tasandusfondi.
Loomulikult ei säilitata seda raha mõnes hoidlas, vaid see investeeritakse vastavalt eeskirjadele väärtpaberitesse ja
"Compenswiss" nõuab, et neid väärtpabereid hoiaks hoiupank.
Nende 40 miljardi väärtuse väärtpaberite hoidjaks oli varem Šveitsi suurpank UBS. Kuid see on juba ajalugu.
Pärast pakkumismenetlust otsustas Compenswiss, et neid 40 miljardi suuruseid AHV varasid ei peaks enam
haldama Šveitsi pank, vaid Ameerika State Street Banki Saksa tütarettevõte, mille peakontor asub Bostonis.
"State Street on koos BlackRocki ja Vanguardiga üks maailma suurimaid varahaldureid ning
juba nende suurus annab neile mõõtmatu võimu.
Kuid see on seotud tohutute riskidega Šveitsi ja pensionäride raha jaoks.
See oli 7. oktoobri 2024. aasta pealkiri ajalehes "NZZ" (Neue Zürcher Zeitung):
"USA ja Šveitsi huvid ei ole alati kooskõlas. Näiteks pangasaladuse kaotamisel nägime, kui kõvasti surusid
ameeriklased kahtluse korral oma huvid läbi," ütleb Matter.
"Äärmuslikel juhtudel võib depoopank keelduda väärtpaberite üleandmisest. Hädaolukorra tekkimisel on föderaalnõukogul
paremad võimalused tegutsemiseks Šveitsi pangaga."
"Compenswiss" on nüüd pidanud seda riski vähendama ja andis 11. oktoobril välja pressiteate.
Compenswiss" kirjutab NZZ-s muu hulgas:
"Compenswiss analüüsis pakkumise raames USA ametiasutuste poolt varade külmutamise riski.
Selle riski realiseerumine liigitati väga ebatõenäoliseks." Kas see on tõsi?
Pangandusõiguse professor dr Rolf Sethe Zürichi ülikoolist kahtleb selles:
"Jah, äärmuslikel juhtudel võiks USA-l olla juurdepääs AHV, IV ja EO hüvitusfondidele State Streeti kaudu. Seda seetõttu, et
"State Street" hoiab hüvitusfondide finantsinstrumente hoiul.
Kui soovite need hoiukontolt välja võtta, peate andma "State Streetile" korralduse kanda need üle teise
hoiukontole teises hoiupangas," ütleb pangandusõiguse professor Rolf Sethe Zürichi ülikoolist.
"See tähendab, et AHV ei saa varasid välja võtta ilma "State Streeti" kui depoopanga kaasamiseta.
See kehtib sõltumata sellest, kus finantsinstrumente füüsiliselt hoitakse.
Kuna State Street on USA pank, kohaldatakse tema suhtes USA seadusi. Kui USA valitsus kehtestaks Šveitsi suhtes
sanktsioonid, oleks pank sunnitud neid täitma," jätkas Sethe.
"Kuna USA rakendab oma seadusi regulaarselt eksterritoriaalselt, annaks ta tõenäoliselt pangale korralduse
rakendada sanktsioone ka oma Euroopa tütarettevõtete kaudu.
Compenswissil on mandaat koos Münchenis asuva State Street Tochteriga."
Kui te vaatate USA valitsuse käitumist viimase 50 aasta jooksul, siis ei ole ebatõenäoline, vaid väga
tõenäoline, et USA blokeerib või isegi röövib välismaa vara sanktsioonide või vaidluste korral.
Šveitsil on sellega juba väga ebameeldivaid ja kulukaid kogemusi.
Pärast Teist maailmasõda kehtestas "Washingtoni leping" Šveitsile veerand miljardi frangi suuruse ettemaksu
(tol ajal astronoomiline summa) sõjas mitteosalemise eest.
Lõpuks vähendati nõutavat tasu viiekümne protsendi võrra.
Kuigi Šveits ei puutunud pärast Teist maailmasõda kunagi niinimetatud "omanikuta varadesse" - ei lasknud neid
kunagi riigi konfiskeerimise teel kaduda, nagu teistes riikides - oli ta sunnitud maksma miljardeid hüvitisi.
Pangasaladus, mis kehtib ka välismaalaste suhtes, varastati Šveitsist rahalise väljapressimise teel,
ähvardades neid välistada rahvusvahelistest maksetehingutest.
Ja lõpuks pidi UBS USA valitsuse survel üle võtma raskustes oleva Credit Suisse'i, tekitades
sellega Šveitsi maksumaksjate jaoks pulbrirohu.
Kla.TV teatas sellest 28.4.23 ja 24.11.23.
Viimasel ajal on USA näidanud suurejooneliselt, kuidas ta käitub teiste riikide
varadega, kui ta kehtestab nende vastu sanktsioone.
USA administratsioon kehtestas Venemaa vastu sanktsioonid ja kasutas seda võimalust, et blokeerida 260
miljardit, mis kuulusid Venemaa Rahvuspangale kogu maailmas.
Nii et USA ei ole kunagi olnud võõraste varade suhtes tundlik.
Mis ajendas siis pangandushiiglast "State Street" pakkumist "Compenswiss" pakkumisele ja UBSi asendamist varahaldurina?
Miks anti volitused AHV varade haldamiseks teisele ja nüüdseks välismaisele usaldusisikule?
Mida tegi vana usaldusisik, st UBS, valesti? Mida teeb "State Street" paremini?
Hoiupanga iga-aastane "hoidmistasu" on tavaliselt 0,01% kuni 0,05% hallatavatest varadest, sõltuvalt
varahalduse keerukusest ja lepingulistest üksikasjadest.
40 miljardi Šveitsi frangi suuruse varade puhul oleks see ligikaudu: 0,01 % juures: 4 miljonit Šveitsi franki
aastas 0,05 % juures: 20 miljonit Šveitsi franki aastas
State Street Corporationi ülemaailmsed tulud ulatusid 2023. aastal siiski ligikaudu 18,36 miljardi USA
dollarini, millest suurem osa tuleneb depoopangateenustest, varahaldusest ja muudest finantsteenustest.
Šveitsi ja Saksamaa turud moodustavad tõenäoliselt väikese osa üldisest äritegevusest,
eelkõige institutsionaalsete varade hoiupanga rollis.
Arvestades asjaolu, et vanaema peab isegi 4 miljoni Šveitsi frangi eest kaua kuduma, tähistas "State Street"
Šveitsi/Saksa juhtkond kindlasti selle mandaadi võitmist.
Reeglina tähistatakse pakkumiste võitmist alati asjakohaselt, sest kui see ei oleks tulutoov, ei
oleks te tõenäoliselt vaeva näinud, et selles osaleda.
Kuid tulutoov ei tähenda tingimata, et olete saavutanud ainult pideva sissetuleku, mis
peaks katma teie kulud; võib olla ka muid põhjusi.
Ja muidugi oleksime neist huvitatud kui AHV toetajatest.
Kas tegelik motiiv peaks olema see, et AHV varad võidakse USA seaduste kohaselt blokeerida tühistel alustel?
Nende arutelude keskel nõuavad mõned poliitikud juba praegu, et rahvuslikku rikkust hallataks
tulevikus Ameerika suurpankadest sõltumatult.
Nad nõuavad suuremat kontrolli ja läbipaistvust selle üle, kuidas ja kuhu AHV fondi raha investeeritakse.
See juhtum puudutab kõiki Šveitsis elavaid inimesi. See puudutab kõigi elanike raha ja pensione.
AHV varad peavad jääma Šveitsi ja Šveitsi kontrolli alla!
Võite anda oma hääle sellele nõudmisele kampaania Schweizerzeit ja petitsiooniga "AHV varad jäävad Šveitsi".
Kogumisperiood kestab kuni 2025. aasta jaanuari lõpuni ja allkirjastamisvormi leiate
käesoleva programmi all olevas sinises infokastis.