Zašto švicarski kompenzacijski fond AHV-a, uključujući mirovinske uštede, dolazi pod kontrolu
američke skrbničke banke, tj. upravitelja imovine.
Slično kao u Njemačkoj, mjesečne mirovine švicarskim umirovljenicima isplaćuje Osiguranje za starost i preživjele (AHV)
iz takozvanog sustava isplate po principu naplate po mjeri.
To znači da se trenutačne mirovine isplaćuju iz mjesečnih doprinosa radno aktivnog stanovništva.
Za razliku od Njemačke, Švicarska i dalje ima dobro popunjen kompenzacijski fond AHV/IV/EO s
imovinom od približno 40 milijardi švicarskih franaka.
Ovaj novac pripada stanovništvu i služi kao rezerva za tekuće isplate mirovina u trajanju od jedne godine.
Ovim novcem upravlja navodno neovisna javna ustanova savezne vlade osnovana 2017. godine, Compenswiss, sa sjedištem u Ženevi.
Compenswiss stoga ne samo da nadzire mjesečne isplate mirovina kvalificiranim umirovljenicima, nego i
upravlja fondom za kompenzaciju vrijednim 40 milijardi.
Naravno, taj novac nije pohranjen u nekom sefu, već je uložen u vrijednosne papire u skladu s propisima, a Compenswissu je
potrebna skrbnička banka koja će čuvati te vrijednosne papire.
Do sada je skrbnik ovih 40 milijardi vrijednosnih papira bila vodeća švicarska banka UBS. Ali to je sada povijest.
Nakon natječajnog postupka, Compenswiss je odlučio da tim 40 milijardi švicarskih franaka iz sredstava AHV-a više
neće upravljati švicarska banka, nego njemačka podružnica američke State Street Bank sa sjedištem u Bostonu.
State Street, zajedno s BlackRockom i Vanguardom, jedan je od najvećih upravitelja imovinom na svijetu, a te tvrtke imaju
neizmjernu potencijalnu moć jednostavno zbog svoje veličine.
Međutim, to podrazumijeva ogromne rizike za Švicarsku i novac umirovljenika.
Ovo je bio naslov NZZ-a (Neue Zürcher Zeitung) 7. listopada 2024.:
Interesi SAD-a i Švicarske nisu uvijek usklađeni. Kad je, na primjer, ukinuta bankarska tajna, vidjeli smo
koliko su Amerikanci snažno inzistirali da ostvare svoje kad god bi bilo nejasnoća, kaže Matter.
U ekstremnim slučajevima banka skrbnik mogla bi odbiti isporučiti vrijednosne papire. U slučaju nužde Savezni
savjet ima bolje mogućnosti djelovanja kod švicarske banke.
Compenswiss je sada smatrao prikladnim umanjiti ovaj rizik i izdao priopćenje za medije 11. listopada.
U NZZ-u Compenswiss piše, između ostalog :
Rizik da će američke vlasti zamrznuti imovinu analizirao je Compenswiss u sklopu natječaja.
Pojava ovog rizika smatrala se vrlo malo vjerojatnom. Je li to točno?
Profesor bankarskog prava dr. Rolf Sethe sa Sveučilišta u Zürichu sumnja u ovo:
Da, u ekstremnim slučajevima SAD bi mogao imati pristup fondovima za kompenzaciju AHV-a, IV-a i EO-a putem State Streeta. To je
zato što State Street drži financijske instrumente tih fondova.
"Ako želite povući ova sredstva s računa skrbništva, morate naložiti State Streetu da ih prebaci na račun
skrbništva kod druge skrbničke banke", kaže Rolf Sethe, profesor bankarskog prava na Sveučilištu u Zürichu.
To znači da bez suradnje State Streeta kao skrbničke banke, AHV ne može povući imovinu.
Ovo vrijedi bez obzira na to gdje se financijski instrumenti fizički čuvaju.
Kao američka banka, State Street podliježe američkom zakonu. Ako bi američka vlada nametnula sankcije Švicarskoj, banka bi
bila obvezna pridržavati se tih sankcija, nastavila je Sethe.
Budući da SAD redovito provodi svoje zakone eksteritorijalno, vjerojatno bi naložio banci da
sankcije provede i putem svojih europskih podružnica.
Compenswiss ima mandat u podružnici State Streeta u Münchenu.
Gledajući ponašanje američke administracije u posljednjih 50 godina, nije malo, nego vrlo vjerojatno da će SAD blokirati
ili čak ukrasti stranu imovinu u slučaju sankcija ili sporova.
Švicarska je već imala neka vrlo neugodna i skupa iskustva s ovim.
Nakon Drugog svjetskog rata, od Švicarske je zahtijevano da u ratama, prema Washingtonskom sporazumu,
plati četvrt milijarde franaka (astronomska svota za to vrijeme) zbog ne sudjelovanja u ratu.
Na kraju je traženi iznos plaćanja smanjen za pedeset posto.
Iako Švicarska nakon Drugog svjetskog rata nikada nije dirala takozvana "imovina bez vlasnika" – nikada ih nije
nestala državnom konfiskacijom kao što su to učinile druge zemlje – bila je prisiljena platiti milijarde u odšteti.
Bankarska tajna, koja se također primjenjivala na strance, oduzeta je Švicarskoj financijskim ucjenjivanjem, prijeteći
da će je isključiti iz međunarodnih platnih transakcija.
Na kraju, ali ne i najmanje važno, UBS je pod pritiskom američke administracije bio prisiljen preuzeti posrnuli Credit Suisse,
čime je stvorio barutnu bačvu za švicarske porezne obveznike.
Kla.TV je o tome izvijestio 28. travnja 2023. i 24. studenog 2023.
U nedavnoj prošlosti SAD je na velikoj razini pokazao kako postupa s imovinom drugih zemalja kada im nameće sankcije.
Američka administracija nametnula je sankcije Rusiji i time blokirala 260 milijardi diljem
svijeta koje pripadaju Ruskoj nacionalnoj banci.
SAD nikada nije bio previše osjetljiv na tuđu imovinu.
Što je potaknulo bankarski div State Street da se javi na tender Compenswissa i zamijeni UBS kao upravitelja imovinom?
Zašto je mandat za upravljanje imovinom AHV-a dodijeljen drugom, a sada i stranom, skrbniku?
Što je stari skrbnik, UBS, pogriješio? Što čini State Street boljim?
Obično godišnja naknada za skrbništvo koju naplaćuje skrbnička banka kreće se između 0,01 % i 0,05 % imovine pod upravljanjem,
ovisno o složenosti upravljanja imovinom i ugovornim detaljima.
S imovinom od 40 milijardi CHF, to bi iznosilo otprilike: 1.234.321 pri 0,01 %: 4 milijuna CHF
godišnje 1.234.321 pri 0,05 %: 20 milijuna CHF godišnje
Međutim, globalni prihodi State Street Corporationa u 2023. iznosili su približno 18,36 milijardi američkih
dolara, pri čemu je većina potjecala iz skrbničkog bankarstva, upravljanja imovinom i drugih financijskih usluga.
Švicarski i njemački tržišta vjerojatno čine mali dio ukupnog poslovanja, osobito u ulozi
skrbničke banke za institucionalnu imovinu.
S obzirom na to da bi čak i baka morala dugo pleti da bi zaradila 4 milijuna švicarskih franaka, švicarsko-njemačko vodstvo
State Streeta sigurno je proslavilo dobit od ovog mandata.
Kao pravilo, pobjeda na natječaju uvijek se prikladno proslavlja, jer da nije bila unosna,
najvjerojatnije se ne bi ni trudili sudjelovati u njemu.
Međutim, unosno ne znači nužno da ste postigli samo kontinuirani tok prihoda koji bi trebao
pokriti vaše troškove; mogu postojati i drugi razlozi.
I kao doprinosači AHV-u, naravno bismo bili zainteresirani za njih.
Mogu li stvarni motivi biti da bi se prema američkom zakonu imovina AHV-a mogla zamrznuti na tankim osnovama?
Usred ovih rasprava neki političari već pozivaju da se nacionalna imovina u budućnosti
upravlja neovisno o velikim američkim bankama.
Zahtijevaju veću kontrolu i transparentnost u pogledu toga kako i gdje se ulaže novac iz fonda AHV.
Ovaj slučaj utječe na sve koji žive u Švicarskoj. Radi se o novcu i mirovinama svih stanovnika.
Imovina AHV-a mora ostati u Švicarskoj i pod švicarskom kontrolom!
Možete dati svoj glas ovoj zahtjevu podržavanjem kampanje i peticije švicarskog lista Schweizerzeit
pod nazivom "Das AHV-Vermögen bleibt in der Schweiz" (imovina AHV ostaje u Švicarskoj).
Razdoblje prikupljanja traje do kraja siječnja 2025. Potpisni list možete pronaći u
plavom informativnom okviru ispod ovog programa.