Kāpēc Šveices AHV izlīdzināšanas fonds kopā ar pensiju uzkrājumiem nonāk Amerikas
turētājbankas, t.i., aktīvu pārvaldītāja, kontrolē.
Līdzīgi kā Vācijā, arī Šveicē ikmēneša pensijas maksājumus Šveices pensionāriem izmaksā Vecuma un apgādnieka zaudējuma
apdrošināšana (AHV), pamatojoties uz izmaksu pa kārtām.
Tas nozīmē, ka pašreizējie pensiju maksājumi tiek veikti no strādājošo iedzīvotāju ikmēneša iemaksām.
Tomēr atšķirībā no Vācijas Šveicē joprojām ir liels AHV/IV/EO izlīdzināšanas fonds ar
aktīviem aptuveni 40 miljardu Šveices franku apmērā.
Šī nauda pieder iedzīvotājiem un kalpo kā sava veida "ligzdiņa", lai veiktu kārtējos pensiju maksājumus kopumā viena gada laikā.
Šo naudu pārvalda "Compenswiss", it kā neatkarīga federāla publisko tiesību iestāde,
kas dibināta 2017. gadā un atrodas Ženēvā.
Šis "Compenswiss" ne tikai uzrauga ikmēneša pensiju maksājumus pensionāriem, kuriem ir tiesības tās saņemt,
bet arī pārvalda izlīdzināšanas fondu ar 40 miljardiem.
Protams, šī nauda netiek glabāta kādā seifā, bet gan ieguldīta vērtspapīros saskaņā ar noteikumiem, un
"Compenswiss" prasa, lai šos vērtspapīrus glabā turētājbanka.
Šo 40 miljardu vērtspapīru turētājs bija lielākā Šveices banka UBS. Bet tā ir vēsture.
Pēc konkursa izsludināšanas Compenswiss nolēma, ka šos 40 miljardus AHV aktīvu vairs nedrīkst pārvaldīt
Šveices banka, bet gan ASV bankas State Street Bank, kuras galvenais birojs atrodas Bostonā, Vācijas filiāle.
"State Street kopā ar BlackRock un Vanguard ir viens no lielākajiem aktīvu pārvaldītājiem pasaulē, un
to lielums vien piešķir tiem neizmērojamu ietekmi.
Bet tas ir saistīts ar milzīgu risku Šveices un pensionāru naudai.
Šāds bija virsraksts laikrakstā "NZZ" (Neue Zürcher Zeitung) 2024. gada 7. oktobrī:
"ASV un Šveices intereses ne vienmēr sakrīt. Kad, piemēram, tika atcelts banku noslēpums, mēs redzējām, cik ļoti amerikāņi
šaubu gadījumos uzspieda savas intereses," saka Matters.
"Ārkārtējos gadījumos turētājbanka var atteikties piegādāt vērtspapīrus. Ārkārtas gadījumā Federālajai
padomei ir labākas iespējas rīkoties ar Šveices banku."
"Compenswiss" tagad jūtas spiesta mazināt šo risku un 11. oktobrī izdeva paziņojumu presei.
Compenswiss" raksta NZZ, cita starpā:
"Konkursa ietvaros Compenswiss analizēja risku, ka ASV iestādes varētu iesaldēt aktīvus.
Šī riska īstenošanās tika klasificēta kā ļoti maz ticama." Vai tā ir taisnība?
Cīrihes Universitātes banku tiesību profesors Dr. Rolfs Sete (Dr. Rolf Sethe) par to šaubās:
"Jā, ārkārtas gadījumos ASV varētu piekļūt AHV, IV un EO kompensācijas fondiem ar State Street
starpniecību. Tas ir tāpēc, ka "State Street" glabā kompensācijas fondu finanšu instrumentus.
Ja vēlaties tos izņemt no turētājkonta, jums ir jādod rīkojums "State Street" pārskaitīt tos uz
turētājkontu citā turētājbankā," stāsta banku tiesību profesors Rolfs Sete no Cīrihes Universitātes.
"Tas nozīmē, ka AHV nevar izņemt aktīvus bez "State Street" kā turētājbankas līdzdalības.
Tas attiecas neatkarīgi no tā, kur finanšu instrumenti tiek fiziski glabāti.
Uz "State Street" kā ASV banku attiecas ASV tiesību akti. Ja ASV valdība ieviestu sankcijas pret
Šveici, banka būtu spiesta tās ievērot," turpināja Sete.
"Tā kā ASV regulāri piemēro savus tiesību aktus eksteritoriāli, tās, iespējams, dotu bankai rīkojumu
sankcijas piemērot arī ar tās filiāļu Eiropā starpniecību.
"Compenswiss" ir pilnvarojums ar "State Street Tochter" Minhenē."
Ja aplūkojam ASV administrācijas rīcību pēdējo 50 gadu laikā, tad ir nevis maz ticams, bet ļoti iespējams, ka ASV sankciju
vai strīdu gadījumā bloķēs vai pat nozags ārvalstu īpašumu.
Šveicei jau ir bijusi ļoti nepatīkama un dārga pieredze šajā jomā.
Pēc Otrā pasaules kara "Vašingtonas vienošanās" uzlika Šveicei ceturtdaļmiljarda franku (tolaik
astronomiska summa) avansa maksājumu par nepiedalīšanos karā.
Galu galā pieprasītais maksājums tika samazināts par piecdesmit procentiem.
Lai gan Šveice pēc Otrā pasaules kara nekad neskāra tā sauktos "bezīpašnieku īpašumus" - nekad nelika tiem pazust,
izmantojot valsts konfiskāciju, kā tas ir citās valstīs -, tā bija spiesta izmaksāt miljardiem lielas kompensācijas.
Bankas noslēpums, kas attiecas arī uz ārvalstniekiem, Šveicei tika nozagts ar finanšu šantāžu, draudot ar
izslēgšanu no starptautiskajiem maksājumu darījumiem.
Un visbeidzot, bet ne mazāk svarīgi, UBS bija jāpārņem grūtībās nonākušais Credit Suisse ASV administrācijas spiediena rezultātā,
tādējādi radot pulverveida mucu Šveices nodokļu maksātājiem.
Kla.TV par to ziņoja 28.4.23. un 24.11.23. numurā.
Nesenā pagātnē ASV ir lielos mērogos demonstrējušas, kā tās rīkojas ar citu valstu
aktīviem, kad tās piemēro sankcijas pret tām.
ASV administrācija noteica sankcijas pret Krieviju un izmantoja šo iespēju, lai bloķētu Krievijas
Nacionālajai bankai piederošos 260 miljardus visā pasaulē.
Tātad ASV nekad nav bijusi kūtra attiecībā uz ārvalstu aktīviem.
Kas tad pamudināja banku gigantu "State Street" pieteikties "Compenswiss" konkursam un aizstāt UBS kā aktīvu pārvaldītāju?
Kāpēc pilnvarojums pārvaldīt AHV aktīvus tika piešķirts citam un tagad jau ārvalstu pilnvarniekam?
Ko vecais pilnvarnieks, t. i., UBS, darīja nepareizi? Ko "State Street" dara labāk?
Gada "glabāšanas maksa" turētājbankai parasti ir no 0,01% līdz 0,05% no pārvaldāmajiem aktīviem atkarībā no
aktīvu pārvaldības sarežģītības un līguma noteikumiem.
Ar aktīviem 40 miljardu CHF apmērā tas būtu aptuveni: Pie 0,01 %: 4 miljoni CHF gadā Pie 0,05 %: 20 miljoni CHF gadā.
Tomēr State Street Corporation globālie ieņēmumi 2023. gadā sasniedza aptuveni 18,36 miljardus ASV dolāru, no
kuriem lielāko daļu veidoja banku turētājbanku pakalpojumi, aktīvu pārvaldīšana un citi finanšu pakalpojumi.
Šveices un Vācijas tirgi, iespējams, ir neliela daļa no kopējā biznesa, jo īpaši institucionālo aktīvu turētājbankas lomā.
Ņemot vērā to, ka vecmāmiņai ir ilgi jātrenējas pat par 4 miljoniem CHF, "State Street"
Šveices/Vācijas vadība noteikti svinēja šī mandāta iegūšanu.
Parasti uzvara konkursā vienmēr tiek pienācīgi atzīmēta, jo, ja tas nebūtu ienesīgs, jūs,
iespējams, nebūtu centušies tajā piedalīties.
Taču ienesīgums ne vienmēr nozīmē tikai to, ka esat guvis nepārtrauktu ienākumu plūsmu, kurai
vajadzētu segt jūsu izmaksas; var būt arī citi iemesli.
Un, protams, mēs būtu ieinteresēti, lai viņi piedalītos AHV veidošanā.
Vai patiesie motīvi būtu tie, ka AHV aktīvi varētu tikt bloķēti saskaņā ar ASV tiesību aktiem, pamatojoties uz vājiem iemesliem?
Šo diskusiju laikā daži politiķi jau aicina turpmāk valsts bagātību pārvaldīt neatkarīgi no lielākajām Amerikas bankām.
Viņi aicina nodrošināt lielāku kontroli un pārredzamību attiecībā uz to, kā un kur tiek ieguldīti AHV fonda līdzekļi.
Šī lieta skar ikvienu Šveices iedzīvotāju. Tā attiecas uz visu iedzīvotāju naudu un pensijām.
AHV aktīviem jāpaliek Šveicē un Šveices kontrolē!
Jūs varat atbalstīt šo prasību, piedaloties kampaņā Schweizerzeit un petīcijā "AHV aktīvi paliek Šveicē".
Ziedojumu vākšanas periods ilgst līdz 2025. gada janvāra beigām, un parakstīšanās veidlapu
atradīsiet zilajā informācijas lodziņā zem šīs programmas.