Zakaj švicarski izravnalni sklad AHV skupaj s pokojninskimi prihranki prehaja pod nadzor
ameriške skrbniške banke, tj. upravljavca premoženja.
Podobno kot v Nemčiji tudi v Švici mesečne pokojnine švicarskim upokojencem izplačuje zavarovanje za starost
in preživetje (AHV) na podlagi sprotnega izplačevanja.
To pomeni, da se tekoče pokojnine izplačujejo iz mesečnih prispevkov delovno aktivnega prebivalstva.
Za razliko od Nemčije pa ima Švica še vedno velik izravnalni sklad AHV/IV/EO s sredstvi v
višini približno 40 milijard švicarskih frankov.
Ta denar pripada prebivalstvu in služi kot nekakšno gnezdo za tekoča pokojninska izplačila za skupno eno leto.
Ta denar upravlja "Compenswiss", domnevno neodvisna zvezna javnopravna institucija,
ustanovljena leta 2017 s sedežem v Ženevi.
Ta "Compenswiss" ne spremlja le mesečnih izplačil pokojnin upravičenim upokojencem, temveč
upravlja tudi izravnalni sklad s 40 milijardami.
Seveda ta denar ni shranjen v nekem trezorju, ampak je v skladu s predpisi naložen v vrednostne papirje, za hrambo teh
vrednostnih papirjev pa Compenswiss potrebuje banko skrbnico.
Skrbnik teh 40 milijard vrednostnih papirjev je bila velika švicarska banka UBS. Vendar je to že zgodovina.
Na podlagi javnega razpisa se je Compenswiss odločil, da teh 40 milijard sredstev AHV ne bo več upravljala
švicarska banka, temveč nemška podružnica ameriške banke State Street Bank s sedežem v Bostonu.
"State Street je skupaj z BlackRockom in Vanguardom eden največjih upravljavcev premoženja na
svetu in že zaradi svoje velikosti ima neizmerno moč.
Toda to je povezano z velikimi tveganji za Švico in denar upokojencev.
To je bil naslov v časopisu "NZZ" (Neue Zürcher Zeitung) 7. oktobra 2024:
"Interesi ZDA in Švice se ne ujemajo vedno. Ko je bila na primer odpravljena bančna tajnost, smo videli, kako močno so Američani
uveljavljali svoje interese v primeru dvoma," pravi Matter.
"V skrajnem primeru lahko skrbniška banka zavrne izročitev vrednostnih papirjev. V nujnih primerih ima Zvezni
svet pri švicarski banki boljše možnosti za ukrepanje."
"Compenswiss" se je zdaj čutil dolžnega zmanjšati to tveganje in je 11. oktobra izdal sporočilo za javnost.
Compenswiss" v NZZ med drugim piše:
"Tveganje, da bi ameriški organi zamrznili sredstva, je Compenswiss analiziral v okviru razpisa.
Uresničitev tega tveganja je bila ocenjena kot zelo malo verjetna." Ali to drži?
Profesor bančnega prava Dr. Rolf Sethe z Univerze v Zürichu dvomi o tem:
"Da, v skrajnem primeru bi ZDA lahko imele dostop do odškodninskih skladov AHV, IV in EO prek družbe State
Street. To pa zato, ker ima družba 'State Street' v skrbništvu finančne instrumente teh odškodninskih skladov.
Če jih želite dvigniti s skrbniškega računa, morate družbi State Street naročiti, naj jih prenese na skrbniški
račun pri drugi skrbniški banki," pravi profesor bančnega prava Rolf Sethe z Univerze v Zürichu.
"To pomeni, da družba AHV ne more dvigniti sredstev brez sodelovanja družbe State Street kot skrbniške banke.
To velja ne glede na to, kje so finančni instrumenti fizično shranjeni.
Za družbo State Street kot banko iz ZDA velja zakonodaja ZDA. Če bi ameriška vlada uvedla sankcije proti Švici, bi
jih bila banka prisiljena spoštovati," je nadaljeval Sethe.
"Ker ZDA svoje zakone redno uveljavljajo ekstrateritorialno, bi banki verjetno naročile, naj
sankcije uveljavlja tudi prek svojih evropskih podružnic.
Družba Compenswiss je pooblaščena s State Street Tochter v Münchnu."
Če pogledamo ravnanje ameriške administracije v zadnjih 50 letih, je zelo verjetno, da bodo ZDA v primeru
sankcij ali sporov blokirale ali celo ukradle tujo lastnino.
Švica ima s tem že zelo neprijetne in drage izkušnje.
Po drugi svetovni vojni je "Washingtonski sporazum" Švici naložil četrt milijarde frankov (takrat
astronomski znesek) v obliki predplačil za neudeležbo v vojni.
Na koncu se je zahtevano plačilo zmanjšalo za 50 odstotkov.
Čeprav se Švica po drugi svetovni vojni ni nikoli dotaknila tako imenovanega "premoženja brez lastnika" - nikoli ga ni
izničila z državno zaplembo, kot je bilo to storjeno v drugih državah - je bila prisiljena plačati milijardne odškodnine.
Bančna tajnost, ki velja tudi za tujce, je bila Švici ukradena s finančnim izsiljevanjem z grožnjo
izključitve iz mednarodnih plačilnih transakcij.
In nenazadnje, UBS je morala pod pritiskom ameriške administracije prevzeti Credit Suisse, ki je bil v težavah, s
čimer je za švicarske davkoplačevalce ustvarila sodček prahu.
Kla.TV je o tem poročala 28.4.23 in 24.11.23.
ZDA so v zadnjem času v velikem obsegu pokazale, kako ravnajo s premoženjem drugih držav, ko proti njim uvedejo sankcije.
Ameriška administracija je uvedla sankcije proti Rusiji in to priložnost izkoristila za blokado 260 milijard
dolarjev, ki so po vsem svetu pripadale ruski nacionalni banki.
ZDA torej nikoli niso bile previdne glede tujega premoženja.
Kaj je torej spodbudilo bančni gigant State Street, da se je prijavil na razpis Compenswiss in
zamenjal banko UBS kot upravljavca premoženja?
Zakaj je bilo pooblastilo za upravljanje sredstev AHV dodeljeno drugemu in zdaj tujemu upravitelju?
Kaj je stari skrbnik, tj. banka UBS, storil narobe? Kaj počne "State Street" bolje?
Letna "skrbniška provizija" za skrbniško banko običajno znaša med 0,01 % in 0,05 % sredstev za upravljanje, odvisno od
kompleksnosti upravljanja sredstev in pogodbenih podrobnosti.
Pri sredstvih v višini 40 milijard CHF bi to znašalo približno: Pri 0,01 %: 4 milijone CHF
na leto Pri 0,05 %: 20 milijonov CHF na leto
Globalni prihodki družbe State Street Corporation so leta 2023 znašali približno 18,36 milijarde ameriških dolarjev,
pri čemer je večina izhajala iz skrbniških bančnih storitev, upravljanja premoženja in drugih finančnih storitev.
Švicarski in nemški trg sta verjetno majhen del celotnega poslovanja, zlasti v vlogi
skrbniške banke za institucionalna sredstva.
Glede na to, da mora babica dolgo plesti tudi za 4 milijone švicarskih frankov, je švicarsko-nemško vodstvo
podjetja State Street zagotovo slavilo zmago v tem mandatu.
Praviloma se zmaga na razpisu vedno ustrezno proslavi, saj če ne bi bila donosna, se verjetno ne bi potrudili sodelovati na njem.
Vendar pa donosnost ne pomeni nujno, da ste dosegli le stalen tok prihodkov, ki bi moral
pokriti vaše stroške; lahko so tudi drugi razlogi.
In seveda bi nas zanimali kot sodelavci AHV.
Ali je resnični razlog za to, da bi bilo premoženje podjetja AHV v skladu z ameriško zakonodajo
lahko blokirano na podlagi neznatnih razlogov?
Med temi razpravami nekateri politiki že pozivajo, naj se nacionalno premoženje v prihodnje
upravlja neodvisno od velikih ameriških bank.
Zahtevajo večji nadzor in preglednost nad tem, kako in kam se vlaga denar sklada AHV.
Ta zadeva zadeva vse prebivalce Švice. Zadeva denar in pokojnine vseh prebivalcev.
Sredstva AHV morajo ostati v Švici in pod švicarskim nadzorom!
To zahtevo lahko podprete s kampanjo Schweizerzeit in peticijo "Sredstva AHV ostanejo v Švici".
Obdobje zbiranja traja do konca januarja 2025, obrazec za podpis pa najdete v modrem informacijskem polju pod tem programom.