Varför den schweiziska AHV-utjämningsfonden, tillsammans med pensionssparandet, hamnar under kontroll
av en amerikansk depåbank, dvs. kapitalförvaltare.
I likhet med Tyskland betalas den månatliga pensionen till schweiziska pensionärer ut av AHV (Old Age and
Survivors' Insurance) enligt ett fördelningssystem.
Detta innebär att de löpande pensionsutbetalningarna görs med hjälp av de månatliga bidragen från den arbetande befolkningen.
Till skillnad från Tyskland har Schweiz dock fortfarande en väl tilltagen utjämningsfond för AHV/IV/EO
med tillgångar på cirka 40 miljarder schweizerfranc.
Dessa pengar tillhör befolkningen och fungerar som ett slags sparbössa för löpande pensionsutbetalningar under totalt ett år.
Dessa pengar förvaltas av "Compenswiss", en förment oberoende federal offentligrättslig
institution som grundades 2017 och har sitt säte i Genève.
Denna "Compenswiss" övervakar inte bara de månatliga pensionsutbetalningarna till de pensionärer som har rätt att få
dem, utan förvaltar också utjämningsfonden med 40 miljarder.
Dessa pengar förvaras naturligtvis inte i något valv, utan investeras i värdepapper i enlighet med bestämmelserna, och
"Compenswiss" kräver att en depåbank förvarar dessa värdepapper.
Förvaringsinstitutet för dessa 40 miljarder i värdepapper var tidigare den schweiziska storbanken UBS. Men det är historia.
Efter en anbudsinfordran beslutade Compenswiss att dessa 40 miljarder AHV-tillgångar inte längre skulle förvaltas av
en schweizisk bank, utan av ett tyskt dotterbolag till amerikanska State Street Bank med huvudkontor i Boston.
"State Street är tillsammans med BlackRock och Vanguard en av de största kapitalförvaltarna i
världen, och bara storleken ger dem en oerhörd makt.
Men detta är förenat med stora risker för Schweiz och pensionärernas pengar.
Så löd en rubrik i "NZZ" (Neue Zürcher Zeitung) den 7 oktober 2024:
"USA:s och Schweiz intressen är inte alltid kongruenta. När banksekretessen avskaffades såg vi till
exempel hur hårt amerikanerna drev igenom sina intressen i tveksamma fall", säger Matter.
"I extrema fall kan depåbanken vägra att leverera värdepapper. Om en nödsituation uppstår har förbundsrådet
bättre möjligheter att agera med en schweizisk bank."
"Compenswiss" har nu känt sig tvungna att bagatellisera denna risk och skickade ut ett pressmeddelande den 11 oktober.
Compenswiss" skriver i NZZ bland annat:
"Risken för att de amerikanska myndigheterna skulle frysa tillgångarna analyserades
av Compenswiss som en del av upphandlingen.
Att denna risk skulle materialiseras bedömdes som mycket osannolikt." Är det sant?
Bankjuridikprofessorn Dr Rolf Sethe från Zürichs universitet tvivlar på detta:
"Ja, i extrema fall kan USA få tillgång till ersättningsfonderna AHV, IV och EO via State Street. Detta beror
på att 'State Street' har de finansiella instrumenten i kompensationsfonderna i förvar.
Om du vill ta ut dem från depån måste du instruera 'State Street' att föra över dem till en depå hos en annan depåbank",
säger Rolf Sethe, professor i bankrätt vid Zürichs universitet.
"Detta innebär att AHV inte kan ta ut tillgångarna utan inblandning av 'State Street' som depåbank.
Detta gäller oavsett var de finansiella instrumenten fysiskt förvaras.
Som amerikansk bank lyder 'State Street' under amerikansk lag. Om den amerikanska regeringen skulle införa sanktioner mot Schweiz
skulle banken vara tvungen att följa dem", fortsatte Sethe.
"Eftersom USA regelmässigt tillämpar sin lagstiftning extraterritoriellt skulle man förmodligen instruera banken att
verkställa sanktionerna även via sina europeiska dotterbolag.
'Compenswiss' har mandatet med 'State Street Tochter' i München."
Om man ser till den amerikanska administrationens beteende under de senaste 50 åren är det inte osannolikt utan mycket
troligt att USA kommer att blockera eller till och med stjäla utländsk egendom i händelse av sanktioner eller tvister.
Schweiz har redan haft mycket obehagliga och kostsamma erfarenheter av detta.
Efter andra världskriget krävde "Washingtonavtalet" att Schweiz skulle betala en kvarts miljard franc (en astronomisk
summa på den tiden) i förskott för att inte delta i kriget.
I slutändan kunde betalningskravet sänkas med femtio procent.
Trots att Schweiz aldrig rörde så kallade "ägarlösa tillgångar" efter andra världskriget - aldrig fick dem att
försvinna genom statlig konfiskering som i andra länder - tvingades landet betala miljarder i kompensation.
Banksekretessen, som även gäller för utlänningar, stals från Schweiz genom finansiell utpressning med hot om
uteslutning från internationella betalningstransaktioner.
Sist men inte minst var UBS tvunget att ta över det krisdrabbade Credit Suisse efter påtryckningar från den amerikanska regeringen,
vilket skapade en krutdurk för de schweiziska skattebetalarna.
Kla.TV rapporterade om detta den 28.4.23 och den 24.11.23.
USA har under den senaste tiden i stor skala visat hur man hanterar andra staters
tillgångar när man inför sanktioner mot dem.
Den amerikanska administrationen införde sanktioner mot Ryssland och tog tillfället i akt att blockera 260 miljarder
kronor i världen som tillhörde den ryska nationalbanken.
USA har alltså aldrig varit rädd för utländska tillgångar.
Så vad fick bankjätten "State Street" att lägga bud på "Compenswiss"-upphandlingen
och ersätta UBS som kapitalförvaltare?
Varför gavs uppdraget att förvalta AHV:s tillgångar till en annan och nu utländsk förvaltare?
Vad gjorde den gamla förvaltaren, dvs UBS, fel? Vad gör "State Street" bättre?
Den årliga "depåavgiften" för en depåbank är vanligtvis mellan 0,01% och 0,05% av de tillgångar som ska förvaltas, beroende
på komplexiteten i tillgångsförvaltningen och avtalsdetaljerna.
Med tillgångar på 40 miljarder CHF skulle detta vara ungefär: Vid 0,01 %: 4 miljoner
CHF per år Vid 0,05 %: 20 miljoner CHF per år
State Street Corporations globala intäkter uppgick dock 2023 till cirka 18,36 miljarder USD, varav
merparten kom från depåbankstjänster, kapitalförvaltning och andra finansiella tjänster.
De schweiziska och tyska marknaderna utgör förmodligen en liten del av den totala verksamheten, särskilt
i rollen som depåbank för institutionella tillgångar.
Med tanke på att en mormor måste sticka länge även för 4 miljoner CHF firade den schweizisk/tyska ledningen
för "State Street" verkligen att de vunnit detta mandat.
Att vinna en upphandling är i regel något som alltid uppmärksammas, för om det inte vore lukrativt skulle du
förmodligen inte ha ansträngt dig för att delta i den.
Men lukrativ betyder inte nödvändigtvis att du bara har uppnått en kontinuerlig inkomstström som ska
täcka dina kostnader; det kan också finnas andra skäl.
Och naturligtvis skulle vi vara intresserade av dem som bidragsgivare till AHV.
Skulle det verkliga motivet vara att AHV:s tillgångar skulle kunna blockeras enligt amerikansk lag på lösa grunder?
Mitt i dessa diskussioner kräver vissa politiker redan nu att den nationella förmögenheten i framtiden
ska förvaltas oberoende av amerikanska storbanker.
De efterlyser större kontroll och transparens över hur och var AHV-fondens pengar investeras.
Detta fall påverkar alla som bor i Schweiz. Det handlar om alla invånares pengar och pensioner.
AHV-tillgångar måste förbli i Schweiz och under schweizisk kontroll!
Du kan stödja detta krav med kampanjen Schweizerzeit och namninsamlingen "AHV:s tillgångar stannar i Schweiz".
Insamlingsperioden löper till slutet av januari 2025 och du hittar underskriftsformuläret i
den blå informationsrutan under detta program.