6. decembra, Rumunski Ustavni sud poništio je prvi krug predsjedničkih izbora i
presudio da se cijeli izborni proces mora ponoviti.
U prvom krugu glasanja nezavisni kandidat Călin Georgescu dobio je najviše glasova i u drugom krugu glasanja
suočio bi se s Elenom Lasconi iz liberalne stranke USR.
Ovaj drugi krug izbora već je bio u toku među rumunskim državljanima koji žive u inostranstvu, i prema
anketama, Georgescu je imao dobre šanse za pobjedu kada su ga sudovi neočekivano prekinuli.
Ova odluka je izrazito kontroverzna kako u zemlji, tako i u inostranstvu i, po mišljenju mnogih posmatrača, predstavlja
nezakonitu intervenciju u demokratske procese zemlje.
Lasconi se požalio da se demokratija gazi pod nogama.
Georgescu i George Simion, kandidat AUR stranke koji je izgubio u prvom krugu, govorili su o državnom udaru.
Njemački list Die Welt također je upotrijebio izraz državni udar i napisao da je, po prvi put u historiji EU,
izbor bio otkazan "jer se nazirao pogrešan rezultat".
Postoje li dovoljni razlozi za ovu odluku?
Ništavnost izbora je dalekosežna odluka koja mora biti zasnovana na uvjerljivim razlozima.
Je li bilo manipulacije glasačkim kutijama ili računarima za glasanje?
Jesu li glasovi prebrojani više puta?
Jesu li rezultati falsificirani?
Jesu li glasački listići izdani više puta?
Jesu li ljudi bili pod pritiskom pri donošenju odluka o glasanju?
Ništa takvog nije poznato.
Proces brojanja u Rumuniji je vrlo transparentan.
Predstavnici svih stranaka posmatraju proces glasanja i učestvuju u brojanju glasačkih listića.
Sve se snima kamerama.
Ipak, Ustavni sud, u kojem osam od devet sudija potiču iz etabliranih stranaka PSD i PNL, naložio je
ponovno prebrojavanje nakon izbora bez navođenja razloga.
To je značilo da je izbor dvaput provjeren.
Međutim, ponovno prebrojavanje nije dovelo do nikakvih drugačijih rezultata.
3. decembra, samo tri dana prije nego što su izbori poništeni, Ustavni sud je proglasio izbore zakonitim.
Nije bilo dokaza o izbornim prevarama. Pa šta je navelo sud da ubrzo potom iznenada promijeni mišljenje?
Dan nakon što su rezultati izbora proglašeni legitimnim, vršiteljac dužnosti rumunskog predsjednika Klaus Iohannis objavio
je pet obavještajnih izvještaja koji su sugerirali da je koordinirana kampanja na društvenim mrežama, najvjerovatnije
vođena od strane državnog aktera, omogućila izbor Georgescu.
Hiljade takozvanih "sleeper" računa, kreiranih prije više godina, a zatim neiskorištenih, aktivirane su na
kratkovidijskoj platformi TikTok i Telegramu, koji su podržavali Georgescu i intenzivno ga promovirali.
Također se navodno plaćeni influenseri koji su podržavali Georgescu.
U međuvremenu su također izvršeni racije kod osumnjičenih pristalica Georgescu.
Georgescu sam poriče da je dao takve naredbe. Također tvrdi da nije potrošio ništa novca na izbornu kampanju.
strano miješanje
Na osnovu trenutnog znanja nije moguće sa dovoljnom sigurnošću procijeniti da li su Rusi zaista podržavali Călina Georgescu.
Međutim, sasvim je zamislivo – a pobjeda Georgescu sigurno bi bila i u interesu Rusije.
Pitanje je, međutim, da li je favoriziranje kandidata na društvenoj mreži zaista dovoljan razlog za poništenje izbora.
Uostalom, jasno je verificirano da je sam izbor održan zakonito.
Čak i ako je Georgescu bio intenzivno promoviran, na biračima je da odluče gdje žele dati svoj glas.
Pored toga, iako je Georgescu imao snažno prisustvo na TikToku, jedva da je učestvovao u bilo kojim televizijskim debatama.
U cjelini, u masovnim medijima su uglavnom bili prisutni kandidati etabliranih stranaka.
Ovo brzo poništava navodnu prednost TikToka.
Osim toga, sigurno postoje i drugi akteri iz inostranstva koji su nesumnjivo ometali izbornu kampanju.
Otvorena je tajna da je milijarder George Soros, na primjer, već dugi niz godina intenzivno uključen u političke poslove u svim
zemljama istočne Evrope, izgradio je mrežu nevladinih organizacija (NVO) i finansira medije, univerzitete i još mnogo
toga putem donacija, time ih usmjeravajući u željenom smjeru.
2017. godine rumunski socijaldemokrati su pokušali ograničiti utjecaj Sorosovih nevladinih organizacija
zakonodavnim putem, što je dovelo do krvavih uličnih protesta.
Političari poput bivšeg lidera Socijaldemokratske stranke Liviua Dragnea, koji je javno kritikovao Sorosa, bili su
preplavljeni tužbama, izloženi pokušajima zastrašivanja i ismijavani kao teoretičari zavjere i budale.
Bivši rumunski premijer Victor Ponta izjavio je da postoje dokazi da je Soros imao ulogu u padu njegove vlade.
Soros je sada doveo tri glavne stranke u toliku mjere pod kontrolu da je rumunski politički naučnik Bogdan Duca 2020.
godine izjavio da u Rumuniji više nema izazova za Sorosa.
Što se tiče stranke USR, on je čak otišao toliko daleko da je rekao da je Soros imao svoju stranku, USR, u Rumuniji.
Dakle, Soros, stranac, godinama je dominirao političkom scenom.
Međutim, ovi strani uplesti nikada nisu naveli Ustavni sud da poništi izbore.
Pa zašto sada?
Jedno važno objašnjenje za ovo mogla bi biti Georgescuova pozicija o ratu u Ukrajini, koju je iznio tokom svoje izborne kampanje.
Georgescu se uvijek izjašnjavao protiv isporuka oružja Ukrajini i za mirovne pregovore.
On zagovara dijalog s Rusijom i želi da Rumunski narod ostane po strani u ratu i da ga ne finansira.
Novac pripada rumunskom narodu i treba se koristiti za njih.
Prema ovim izjavama, u sjedištu NATO-a su sigurno zazvonila alarmna zvona kada je Georgescu pobijedio u prvom krugu izbora.
To je zato što predsjednik ima vrlo jak položaj u Rumuniji, posebno u pogledu sigurnosne politike.
On je vrhovni zapovjednik oružanih snaga i odgovoran za vanjsku politiku.
On predstavlja zemlju na samitima NATO-a i EU.
Također ima pravo pokrenuti referendume o pitanjima od nacionalnog interesa.
Georgescu je naglasio da ne želi napustiti NATO ili EU.
Međutim, ono što želim je zauzeti stav, ne klečati tamo, ne prihvatiti sve.
Prijelaz moći u korist Georgescua stoga bi mogao izazvati velike probleme za saveznu zajednicu,
posebno jer je Rumunija ključna zemlja za NATO:
Kroz Rumuniju, savez ima pristup Crnom moru, gdje se nalazi Krimski poluotok, koji je od velike strateške važnosti za Rusiju.
Ako dođe do sukoba s Rusijom, Rumunija bi mogla formirati južni bok zbog svoje geografske pozicije.
Rumunija premašuje NATO-ov cilj od 2% za vojne izdatke i isporučila je Ukrajini sistem proturaketne odbrane Patriot.
U Rumuniji se trenutno gradi najveća NATO baza u Evropi, po cijeni od 2,5 milijardi, koja će moći smjestiti 10.000 vojnika.
Jedan od dva NATO-ova sistema proturaketne odbrane također se nalazi u Deveselu, Rumunija.
Putin je više puta jasno dao do znanja da ovo doživljava kao prijetnju, jer se Rusija boji da bi odatle
mogli biti ispaljeni i krstareći projektili Tomahawk i rakete sposobne nositi nuklearno oružje.
Georgescu je opisao ove rakete kao nacionalnu sramotu.
To sigurno nije nešto što NATO voli čuti.
Georgescu je također neusklađen s političkim establišmentom i u drugim oblastima.
On ne vjeruje da je CO2 odgovoran za klimatske promjene i opisao je zatvaranja zbog koronavirusa kao zločin protiv čovječnosti.
Kao bivši predsjednik Kluba Rim za Evropu i kao "posebni izvjestitelj UN-a za ljudska prava i opasne
otpadne tvari", Georgescu je također imao uvid u više krugove globalne moći i postao je uzbunjivač.
Svjedočio je da postoji globalni oligarhijski sistem koji vrši kontrolu nad najvažnijim globalnim centrima moći, te da
su njegovi članovi međusobno povezani sistemom pedofilije.
Ovim izjavama i stavovima Georgescu se doveo u otvoreni sukob s globalnim silama, koje očito nisu željele stajati
po strani i gledati kako ovaj čovjek zauzima središnje mjesto u jednoj od najvažnijih zemalja NATO-a.
To postavlja pitanje da li su određeni krugovi predložili Ustavnom sudu da preispita
svoju odluku o priznavanju izbora od 3. decembra.
Da li je Austrija iznenađujuće ukinula svoj dugogodišnji veto na punu pristup Rumunije Schengen zoni
sedmicu kasnije kao "zasladilo" je predmet spekulacija.
Sada kada je Ustavni sud donio odluku, cijeli izborni proces će ponovo početi.
Proći će dugo vremena prije nego što se izbori ponove. Razmatra se datum sredinom do krajem marta, jer još
nije formirana vlada nakon nedavnih parlamentarnih izbora koja bi mogla organizovati ove izbore.
Tek nakon formiranja koalicijske vlade bit će određen datum za nove predsjedničke izbore.
Tada će početi teći rokovi za prijavu kandidatura i ponovno podnošenje potpornih potpisa.
Upitno je hoće li Georgescu moći ponovo trčati, ili će do tada biti pronađene ili izmišljene
dovoljne optužbe da ga potpuno isključe iz izbora.
Sadašnji predsjednik i član Svjetskog ekonomskog foruma Klaus Iohannis, koji se ove godine također kandidovao
za funkciju generalnog sekretara NATO-a, već je izjavio da namjerava ostati na dužnosti do izbora.
Nakon odluke suda, Iohannis je imao detaljan razgovor s predsjednicom Evropske komisije Ursulom von der Leyen.
Oboje su potom jednoglasno izjavili da žele "ojačati sigurnost društvenih mreža".
Jednostavno rečeno, ovo vjerovatno znači korištenje cenzure ili drugih metoda kako bi se osiguralo da Georgescu ne može ostvariti
širok doseg na društvenim mrežama u slučaju novih izbora.
Ostali mediji sada imaju nekoliko mjeseci da ciljaju Călina Georgescu i diskredituju ga u očima javnosti.
Veliko pitanje je hoće li rumunski narod slijediti ove napore ili će se odlučiti za značajniju promjenu kursa.