Rumunský ústavní soud 6. prosince zrušil první kolo prezidentských voleb a rozhodl, že celý volební proces se musí opakovat.
V prvním kole hlasování získal nejvíce hlasů Călin Georgescu, který je na straně nezávislý a ve druhém kole
by se utkal s Elenou Lasconiovou z liberální strany USR.
Toto druhé kolo voleb již probíhalo mezi rumunskými občany žijícími v zahraničí a podle průzkumů měl Georgescu
velkou šanci na vítězství, když je soud překvapivě zastavil.
Toto rozhodnutí je velmi kontroverzní doma i v zahraničí a podle názoru mnoha pozorovatelů
představuje nezákonný zásah do demokratických procesů v zemi.
Lasconi si stěžoval, že demokracie je pošlapávána.
Georgescu a kandidát strany AUR George Simion, který byl v prvním kole hlasování poražen, hovořili o státním převratu.
Německý deník Die Welt rovněž použil termín "státní převrat" a napsal, že poprvé v historii EU byly
volby zrušeny, "protože hrozil špatný výsledek".
Jsou pro toto rozhodnutí dostatečné důvody?
Zrušení voleb je dalekosáhlé rozhodnutí, pro které musí existovat závažné důvody.
Bylo manipulováno s volebními urnami nebo hlasovacími stroji?
Byly hlasy započítány více než jednou?
Byly výsledky zfalšovány?
Byly hlasovací lístky vydány více než jednou?
Byl na lidi vyvíjen nátlak, aby hlasovali?
Nic takového není známo.
Proces sčítání hlasů v Rumunsku je velmi transparentní.
Zástupci všech stran sledují průběh hlasování a účastní se sčítání hlasovacích lístků.
Vše je zaznamenáno kamerami.
Ústavní soud, v němž 8 z 9 soudců pochází z etablovaných stran PSD a PNL, však po volbách
nařídil přepočítání hlasů, aniž by to odůvodnil.
Volby byly proto dokonce dvakrát kontrolovány.
Přepočítání hlasů však nevedlo k žádným odlišným výsledkům.
3. prosince, pouhé tři dny před zrušením voleb, Ústavní soud prohlásil volby za zákonné.
Nebyly nalezeny žádné důkazy o volebních podvodech. Kde se tedy krátce poté vzala náhlá změna názoru soudu?
Den po zjištění legitimity výsledku voleb zveřejnil rumunský prezident Klaus Iohannis pět zpráv zpravodajských služeb, které
naznačovaly, že Georgescovo zvolení umožnila koordinovaná kampaň na sociálních sítích, kterou
s velkou pravděpodobností vedl státní subjekt.
Na platformě pro krátká videa Tiktok a Telegram byly aktivovány tisíce takzvaných spících účtů, které byly
vytvořeny již před lety, ale poté nebyly používány, aby Georgesca podporovaly a dělaly mu masivní reklamu.
Georgescu prý podporovali i placení in-fluenceři .
Mezitím proběhly také razie proti podezřelým Georgescovým příznivcům.
Sám Georgescu popírá, že by takové příkazy zadával. Tvrdí také, že na volební kampaň neutratil žádné peníze.
Zásahy ze zahraničí
Zda byl Călin Georgescu skutečně podporován Rusy, nelze na základě současných znalostí adekvátně posoudit.
Je to však jistě možné - a vítězství Georgesca by bylo jistě i v zájmu Ruska.
Otázkou však je, zda upřednostnění kandidáta na sociální síti skutečně stačí ke zrušení voleb.
Koneckonců bylo jasně ověřeno, že samotné volby byly zákonné.
I kdyby byl Georgescu skutečně silně propagován, je stále na voličích, aby rozhodli, kam chtějí dát svůj křížek.
Ačkoli byl Georgescu silně zastoupen na TikToku, televizních debat se téměř neúčastnil.
Celkově se v masmédiích objevovali především kandidáti zavedených stran.
Domnělá výhoda TikToku se rychle vytrácí.
Kromě toho jsou tu jistě i další zahraniční hráči, kteří do volební kampaně určitě zasáhli.
Je veřejným tajemstvím, že například miliardář George Soros se již mnoho let masivně angažuje v politickém dění ve všech
východoevropských zemích, vybudoval síť nevládních organizací a prostřednictvím darů financuje média,
univerzity a mnoho dalšího, čímž je usměrňuje žádoucím směrem.
V roce 2017 se rumunští sociální demokraté pokusili zákonem omezit vliv Sorosových nevládních
organizací, což vedlo ke krvavým pouličním protestům.
Politici, jako například bývalý předseda sociálních demokratů Liviu Dragnea, kteří Sorose veřejně kritizovali,
byli vystaveni žalobám, pokusům o zastrašování a zesměšňováni jako konspirační teoretici a hlupáci.
Bývalý rumunský premiér Victor Ponta prohlásil, že existují náznaky, že Soros hrál roli při svržení jeho vlády.
Soros mezitím přivedl tři hlavní strany do takového souladu, že rumunský politolog Bogdan Duca v roce 2020
prohlásil, že pro Sorose už v Rumunsku neexistují žádné výzvy.
V souvislosti se stranou USR zašel dokonce tak daleko, že řekl, že Soros má v Rumunsku vlastní stranu USR.
Cizinec Soros tak už léta ovládá politickou scénu.
Toto zahraniční vměšování však ještě nikdy nezpůsobilo, že by Ústavní soud volby zrušil.
Tak proč teď?
Jedním z důležitých vysvětlení může být Georgescův postoj k válce na Ukrajině, který prosazoval během své volební kampaně.
Georgescu se vždy vyslovoval proti dodávkám zbraní na Ukrajinu a pro mírová jednání.
Je zastáncem dialogu s Ruskem a chce, aby se rumunský lid nezapojoval do války a nefinancoval ji.
Peníze patří rumunskému lidu a měly by být použity pro něj.
Tato prohlášení musela v centrále NATO vyvolat poplach, když Georgescu vyhrál první kolo voleb.
Je to proto, že prezident má v Rumunsku velmi silnou pozici, zejména pokud jde o bezpečnostní politiku.
Je vrchním velitelem ozbrojených sil a zodpovídá za zahraniční politiku.
Zastupuje zemi na summitech NATO a EU.
Má také právo iniciovat referenda o otázkách národního zájmu.
Georgescu zdůraznil, že nechce vystoupit z NATO ani z EU.
"Chci však zaujmout postoj, nekleknout si na kolena a nepřijímat všechno."
Změna moci ve prospěch Georgesca by proto mohla Alianci způsobit velké problémy, zejména
proto, že Rumunsko je pro NATO klíčovou zemí:
Aliance má přístup k Černému moři přes Rumunsko, kde se nachází i Krymský poloostrov,
který má pro Rusko velký strategický význam.
V případě konfliktu s Ruskem by Rumunsko mohlo díky své zeměpisné poloze tvořit jižní křídlo.
Rumunské vojenské výdaje překračují 2% cíl NATO a dodalo Ukrajině systém protiraketové obrany Patriot.
V současnosti se v Rumunsku buduje největší základna NATO v Evropě, která bude stát 2,5
miliardy eur a poskytne prostor pro 10 000 vojáků.
V rumunském Deveselu se nachází také jedno ze dvou stanovišť protiraketové obrany NATO.
Putin dal opakovaně najevo, že to považuje za hrozbu, protože Rusko se obává, že by odtud mohly být odpáleny i rakety
Tomahawk s plochou dráhou letu a rakety s jadernými hlavicemi.
Georgescu tyto střely označil za národní ostudu.
NATO takové věci rozhodně neslyší rádo.
Georgescu není v souladu s politickým establishmentem ani v jiných oblastech.
Nevěří, že CO2 je zodpovědný za změnu klimatu, a uzávěry koronavirů označil za zločin proti lidskosti.
Jako bývalý prezident Římského klubu pro Evropu a jako "zvláštní zpravodaj OSN pro lidská práva a nebezpečné
odpady" měl Georgescu také přehled o vyšších kruzích globálních vládců a stal se whistleblowerem.
Svědčil, že existuje celosvětový oligarchický systém, který ovládá hlavní světové mocnosti a
jehož členové jsou propojeni systémem pedofilie.
Těmito prohlášeními a postoji se Georgescu dostal do otevřené konfrontace s globálními mocnostmi, které zjevně
nechtěly přihlížet tomu, jak se tento muž dostává do centra pozornosti jednoho z nejdůležitějších států NATO.
Nabízí se tedy otázka, zda určité kruhy nevyzvaly Ústavní soud, aby přehodnotil své rozhodnutí o uznání voleb ze dne 3. prosince.
Můžeme jen spekulovat, zda překvapivé zrušení dlouhodobého rakouského veta proti plnému vstupu Rumunska do schengenského
prostoru o týden později bylo přidáno jako "bonbónek".
Rozhodnutím Ústavního soudu začíná celý volební proces nanovo.
Na další volby se bude čekat dlouho; diskutuje se o termínu v polovině až na konci března, protože po
nedávných parlamentních volbách ještě nebyla sestavena vláda, která by volby zorganizovala.
Datum nových prezidentských voleb bude stanoveno až po vytvoření vládní koalice.
V tomto okamžiku začínají běžet lhůty pro ohlášení kandidatury a opětovné předložení podpůrných podpisů.
Je otázkou, zda Georgescu bude moci znovu kandidovat, nebo zda se do té doby najde či zkonstruuje
dostatek obvinění, aby byl z voleb zcela vyloučen.
Současný prezident a muž WEF Klaus Iohannis, který se letos ucházel i o post generálního tajemníka NATO,
již prohlásil, že hodlá zůstat ve funkci až do voleb.
Po rozhodnutí soudu Iohannis podrobně jednal s předsedkyní Evropské komise Ursulou von der Leyenovou.
Oba se pak shodli na tom, že chtějí "posílit bezpečnost sociálních sítí".
Zjednodušeně řečeno to pravděpodobně znamená použití cenzury nebo jiných metod, které zajistí, že Georgescu nebude
mít v případě dalších voleb velký dosah na sociálních sítích.
Zbytek médií má nyní několik měsíců na to, aby se na Călina Georgesca vrhla a znemožnila ho lidem.
Velkou otázkou je, zda se rumunský lid těmto snahám podřídí, nebo zda se rozhodne pro zásadní změnu kurzu.