Romanian perustuslakituomioistuin kumosi 6. joulukuuta presidentinvaalien ensimmäisen kierroksen
ja päätti, että koko vaaliprosessi on uusittava.
Ensimmäisellä äänestyskierroksella puolueesta riippumaton Călin Georgescu sai eniten ääniä, ja hän olisi saanut toisen kierroksen
äänestyksessä vastaansa liberaalipuolue USR:n Elena Lasconin.
Vaalien uusinta oli jo käynnissä ulkomailla asuvien Romanian kansalaisten keskuudessa, ja mielipidemittausten
mukaan Georgesculla oli hyvät mahdollisuudet voittaa vaalit, kun tuomioistuin yllättäen keskeytti vaalit.
Tämä päätös on erittäin kiistanalainen sekä kotimaassa että ulkomailla, ja monien tarkkailijoiden mielestä se merkitsee
laitonta puuttumista maan demokraattisiin prosesseihin.
Lasconi valitti, että demokratiaa poljettiin jalkoihin.
Georgescu ja AUR-puolueen ehdokas George Simion, joka hävisi ensimmäisellä äänestyskierroksella, puhuivat vallankaappauksesta.
Saksalainen Die Welt -sanomalehti käytti myös termiä "vallankaappaus" ja kirjoitti, että ensimmäistä kertaa EU:n
historiassa vaalit peruuntuvat, "koska väärä tulos oli lähellä".
Onko tälle päätökselle riittävät perusteet?
Vaalien peruuttaminen on kauaskantoinen päätös, jolle on oltava painavat syyt.
Oliko vaaliuurnia tai äänestyskoneita peukaloitu?
Laskettiinko äänet useammin kuin kerran?
Väärennettiinkö tuloksia?
Annettiinko äänestyslippuja useammin kuin kerran?
Painostettiinko ihmisiä äänestämään?
Mitään tällaista ei tunneta.
Romanian laskentaprosessi on hyvin avoin.
Kaikkien puolueiden edustajat tarkkailevat äänestysprosessia ja osallistuvat äänestyslippujen laskemiseen.
Kamerat tallentavat kaiken.
Perustuslakituomioistuin, jonka yhdeksästä tuomarista kahdeksan on vakiintuneiden puolueiden PSD:n ja PNL:n edustajia, määräsi
kuitenkin vaalien jälkeen perusteettomasti uudelleenlaskennan.
Vaalit siis jopa tarkistettiin kahdesti.
Uudelleenlaskenta ei kuitenkaan johtanut erilaisiin tuloksiin.
Perustuslakituomioistuin julisti vaalit laillisiksi 3. joulukuuta, vain kolme päivää ennen vaalien mitätöintiä.
Vaalivilpistä ei ollut todisteita. Mistä sitten johtui tuomioistuimen äkillinen mielenmuutos pian sen jälkeen?
Päivänä sen jälkeen, kun vaalituloksen laillisuus oli todettu, Romanian presidentti Klaus Iohannis julkaisi viisi
tiedustelupalvelujen raporttia, joiden mukaan Georgescun valintaa oli helpottanut erittäin todennäköisen
valtiollisen toimijan koordinoima sosiaalisen median kampanja.
Georgescua tukemaan ja häntä massiivisesti mainostamaan oli aktivoitu tuhansia niin sanottuja nukkumistilejä
Tiktok- ja Telegram-videopalvelussa, jotka oli luotu jo vuosia sitten mutta joita ei ollut käytetty.
Georgescua ovat kuulemma tukeneet myös maksulliset in-fluencerit .
Tällä välin ratsioita on tehty myös Georgescun epäiltyihin kannattajiin.
Georgescu itse kiistää antaneensa tällaisia tilauksia. Hän väittää myös, ettei ole käyttänyt rahaa vaalikampanjaan.
Ulkomaiset häiriöt
Sitä, tukivatko venäläiset todella Călin Georgescua, ei voida nykytiedon perusteella arvioida riittävästi.
Se on kuitenkin mahdollista, ja Georgescun voitto olisi varmasti ollut myös Venäjän etujen mukaista.
Kysymys on kuitenkin siitä, riittääkö ehdokkaan suosiminen sosiaalisen median foorumilla todella vaalien peruuttamiseen.
Loppujen lopuksi oli selvästi varmistettu, että itse vaalit olivat lailliset.
Vaikka Georgescua todella mainostettiinkin voimakkaasti, äänestäjien on silti
päätettävä, mihin he haluavat laittaa ristinsä.
Vaikka Georgescu oli vahvasti esillä TikTokissa, hän ei osallistunut juurikaan televisiokeskusteluihin.
Kaiken kaikkiaan joukkoviestimissä olivat esillä lähinnä vakiintuneiden puolueiden ehdokkaat.
TikTokin oletettu etu kumoutuu nopeasti.
Tämän lisäksi on varmasti muitakin ulkomaisia toimijoita, jotka ovat varmasti puuttuneet vaalikampanjaan.
On esimerkiksi avoin salaisuus, että miljardööri George Soros on osallistunut massiivisesti poliittisiin tapahtumiin kaikissa
Itä-Euroopan maissa jo vuosien ajan, rakentanut kansalaisjärjestöjen verkoston ja rahoittaa
lahjoituksin tiedotusvälineitä, yliopistoja ja paljon muuta ja ohjaa niitä näin haluttuun suuntaan.
Vuonna 2017 Romanian sosiaalidemokraatit yrittivät rajoittaa Sorosin kansalaisjärjestöjen vaikutusvaltaa
lailla, mikä johti verisiin katumielenosoituksiin.
Sorosia julkisesti arvostelleet poliitikot, kuten sosiaalidemokraattien entinen johtaja Liviu Dragnea,
joutuivat syytteeseen, heitä yritettiin pelotella ja heitä pilkattiin salaliittoteoreetikoiksi ja ääliöiksi.
Romanian entinen pääministeri Victor Ponta totesi, että oli viitteitä siitä, että Sorosilla
oli ollut rooli hänen hallituksensa kaatamisessa.
Tällä välin Soros on saattanut kolme suurta puoluetta niin pitkälle samalle viivalle, että romanialainen
politiikan tutkija Bogdan Duca totesi vuonna 2020, ettei Sorosilla ole enää haasteita Romaniassa.
USR-puolueen osalta hän meni jopa niin pitkälle, että hän sanoi, että Sorosilla oli Romaniassa oma puolue, USR.
Ulkomaalainen Soros on näin ollen hallinnut poliittista maisemaa jo vuosia.
Ulkomaiden puuttuminen vaaleihin ei kuitenkaan ole koskaan johtanut siihen, että
perustuslakituomioistuin olisi mitätöinyt vaalit.
Miksi siis nyt?
Yksi tärkeä selitys tälle voi olla Georgescun kanta Ukrainan sotaan, jota hän kannatti vaalikampanjansa aikana.
Georgescu on aina vastustanut asetoimituksia Ukrainaan ja kannattanut rauhanneuvotteluja.
Hän kannattaa vuoropuhelua Venäjän kanssa ja haluaa pitää Romanian kansan poissa sodasta eikä rahoittaa sitä.
Rahat kuuluvat Romanian kansalle, ja ne olisi käytettävä sen hyväksi.
Näiden lausuntojen on täytynyt saada hälytyskellot soimaan Naton päämajassa, kun Georgescu voitti vaalien ensimmäisen kierroksen.
Tämä johtuu siitä, että presidentillä on hyvin vahva asema Romaniassa, erityisesti turvallisuuspolitiikan alalla.
Hän on asevoimien ylipäällikkö ja vastaa ulkopolitiikasta.
Hän edustaa maata Naton ja EU:n huippukokouksissa.
Sillä on myös oikeus järjestää kansanäänestyksiä kansallisesti tärkeistä asioista.
Georgescu korosti, ettei hän halua lähteä Natosta tai EU:sta.
"Mutta haluan ottaa kantaa, en polvistua, enkä hyväksyä kaikkea." "Haluan ottaa kantaa, en polvistua, en hyväksyä kaikkea."
Vallanvaihdos Georgescun hyväksi voisi näin ollen aiheuttaa suuria ongelmia liittoumalle,
varsinkin kun Romania on Naton kannalta keskeinen maa:
Liittoumalla on pääsy Mustallemerelle Romanian kautta, jossa sijaitsee myös Krimin niemimaa,
jolla on suuri strateginen merkitys Venäjälle.
Jos konflikti Venäjän kanssa syttyisi, Romania voisi maantieteellisen sijaintinsa vuoksi muodostaa eteläisen sivustan.
Romanian sotilasmenot ylittävät Naton 2 prosentin tavoitteen , ja se on toimittanut
Ukrainalle Patriot-ohjuspuolustusjärjestelmän.
Romaniaan rakennetaan parhaillaan Euroopan suurinta Naton tukikohtaa, joka maksaa 2,5
miljardia euroa ja tarjoaa tilaa 10 000 sotilaalle.
Romanian Deveselussa sijaitsee myös toinen Naton kahdesta ohjuspuolustusasemasta.
Putin on toistuvasti tehnyt selväksi, että hän pitää tätä uhkana, sillä Venäjä pelkää, että sieltä voitaisiin laukaista myös
ydinkäyttöön soveltuvia Tomahawk-risteilyohjuksia ja -raketteja.
Georgescu on kuvannut näitä ohjuksia kansalliseksi häpeäksi.
Nato ei todellakaan halua kuulla tuollaisia asioita.
Georgescu ei ole poliittisen vallanpitäjän linjoilla muillakaan aloilla.
Hän ei usko, että hiilidioksidi on vastuussa ilmastonmuutoksesta, ja hän kuvasi koronaviruksen
leviämisen estämistä rikokseksi ihmiskuntaa vastaan.
Rooman klubin entisenä puheenjohtajana Euroopassa ja YK:n ihmisoikeuksia ja vaarallisia jätteitä käsittelevänä
erityisraportoijana Georgescu pääsi myös globaalien hallitsijoiden korkeampiin piireihin ja hänestä tuli ilmiantaja.
Hän todisti, että on olemassa maailmanlaajuinen oligarkkijärjestelmä, joka valvoo maailman
suurimpia valtakeskuksia ja jonka jäsenet ovat yhteydessä toisiinsa pedofiilijärjestelmän kautta.
Näillä lausunnoillaan ja kannanotoillaan Georgescu on asettunut avoimelle vastakkainasettelun kurssille globaalien voimien
kanssa, jotka eivät selvästikään halunneet katsoa sivusta, kun tämä mies valloitti keskeisen
aseman yhdessä Naton tärkeimmistä valtioista.
Näin ollen herää kysymys, ovatko tietyt tahot kehottaneet perustuslakituomioistuinta harkitsemaan
uudelleen päätöstään tunnustaa 3. joulukuuta pidetyt vaalit.
Voimme vain spekuloida, oliko "makeutusaineena" se, että Itävallan pitkäaikainen veto-oikeus Romanian Schengen-alueeseen
liittymistä vastaan poistettiin yllättäen viikkoa myöhemmin.
Perustuslakituomioistuimen päätöksen myötä koko vaaliprosessi alkaa alusta.
Vaalien uusimiseen kuluu vielä paljon aikaa; keskustellaan maaliskuun puolivälissä tai lopulla olevasta ajankohdasta,
koska äskettäisten parlamenttivaalien jälkeen ei ole vielä muodostettu hallitusta, joka voisi järjestää vaalit.
Uusien presidentinvaalien päivämäärä vahvistetaan vasta, kun hallituskoalitio on muodostettu.
Tällöin alkavat myös määräajat ehdokkuuden ilmoittamiselle ja allekirjoitusten uudelleen toimittamiselle.
On kyseenalaista, pystyykö Georgescu asettumaan uudelleen ehdolle, vai löydetäänkö tai rakennetaanko siihen mennessä riittävästi
syytteitä, jotta hänet voidaan kokonaan sulkea pois vaaleista.
Nykyinen presidentti ja WEF:n mies Klaus Iohannis, joka pyrki tänä vuonna myös Naton pääsihteerin virkaan, on
jo ilmoittanut aikovansa pysyä virassaan vaaleihin asti.
Tuomioistuimen päätöksen jälkeen Iohannis keskusteli yksityiskohtaisesti EU:n komission
puheenjohtajan Ursula von der Leyenin kanssa.
Molemmat sopivat sitten haluavansa "vahvistaa sosiaalisten verkostojen turvallisuutta".
Selkokielellä tämä tarkoittaa luultavasti sensuurin tai muiden menetelmien käyttämistä sen varmistamiseksi, että
Georgescu ei voi saavuttaa laajaa näkyvyyttä sosiaalisissa verkostoissa, jos toiset vaalit järjestetään.
Muilla tiedotusvälineillä on nyt muutama kuukausi aikaa hyökätä Călin Georgescua vastaan ja tehdä hänestä mahdoton ihmisille.
Suuri kysymys on, suostuuko Romanian kansa näihin pyrkimyksiin vai päättääkö se, että kurssia on muutettava merkittävästi.