6. prosinca Rumunjski Ustavni sud poništio je prvi krug predsjedničkih izbora i
presudio da se cijeli izborni proces mora ponoviti.
U prvom krugu glasanja neovisni kandidat Călin Georgescu dobio je najviše glasova i u drugom krugu
suočio bi se s Elenom Lasconi iz liberalne stranke USR.
Ovaj drugi krug izbora već je bio u tijeku među rumunjskim građanima koji žive u inozemstvu, a prema anketama, Georgescu je
imao dobre šanse za pobjedu kada ga je sud neočekivano prekinuo.
Ova odluka je izrazito kontroverzna i kod kuće i u inozemstvu i, prema mišljenju mnogih promatrača, predstavlja
nezakonitu intervenciju u demokratske procese zemlje.
Lasconi se požalio da se demokracija gazi pod nogama.
Georgescu i George Simion, kandidat stranke AUR koji je izgubio u prvom krugu, govorili su o državnom udaru.
Njemački list Die Welt također je upotrijebio izraz državni udar i napisao da je, prvi put u povijesti
EU-a, izbori otkazani "jer se nazirao pogrešan rezultat".
Postoje li dovoljni razlozi za ovu odluku?
Poništenje izbora je dalekosežna odluka koja mora biti utemeljena na uvjerljivim razlozima.
Je li bilo manipulacije glasačkim kutijama ili računalima za glasanje?
Jesu li glasovi prebrojani više puta?
Jesu li rezultati falsificirani?
Jesu li glasački listići izdani više puta?
Jesu li ljudi bili pod pritiskom pri donošenju odluka o glasanju?
Ništa takvog nije poznato.
Proces brojanja u Rumunjskoj je vrlo transparentan.
Predstavnici svih stranaka promatraju postupak glasanja i sudjeluju u brojanju glasovnica.
Sve se snima kamerama.
Ipak, Ustavni sud, u kojem osam od devet sudaca dolazi iz etabliranih stranaka PSD i PNL, naložio je
ponovno prebrojavanje nakon izbora bez navođenja razloga.
To je značilo da je izbor dvaput provjeren.
Međutim, ponovno prebrojavanje nije dovelo do nikakvih različitih rezultata.
3. prosinca, samo tri dana prije nego što su izbori poništeni, Ustavni sud je proglasio izbore zakonitim.
Nije bilo dokaza o izbornim prijevarama. Pa što je potaknulo iznenadnu promjenu stava suda ubrzo potom?
Dan nakon što su rezultati izbora proglašeni legitimnima, vršitelj dužnosti rumunjskog predsjednika Klaus Iohannis objavio
je pet obavještajnih izvještaja koji su sugerirali da je koordinirana kampanja na društvenim mrežama, najvjerojatnije
vođena od strane državnog aktera, omogućila izbor Georgescu.
Tisuće takozvanih uspavanih računa, stvorenih prije mnogo godina, ali potom neiskorištenih, aktivirane su na
platformi za kratke videozapise TikTok i Telegramu, koji su podržavali Georgescu i intenzivno ga promovirali.
Također se navodno plaćeni influenceri podržavali Georgescu.
U međuvremenu su također izvršeni racije kod osumnjičenih pristaša Georgescu.
Georgescu sam negira da je dao takve naloge. Također tvrdi da nije potrošio ništa novca na izbornu kampanju.
strano uplitanje
Na temelju trenutačnih saznanja nije moguće s dovoljnom sigurnošću procijeniti je li
Călin Georgescu doista bio pod ruskom potporom.
Međutim, sasvim je zamislivo – a pobjeda Georgescu sigurno bi bila i u interesu Rusije.
Pitanje je, međutim, je li favoriziranje kandidata na društvenoj mreži zaista dovoljan razlog za poništenje izbora.
Uostalom, jasno je utvrđeno da je sam izbor proveden zakonito.
Čak i ako je Georgescu bio intenzivno promoviran, odluka je i dalje na biraču gdje želi staviti svoj križić.
Osim toga, iako je Georgescu imao snažno prisustvo na TikToku, jedva je sudjelovao u bilo kojim televizijskim debatama.
Sveukupno, u masovnim medijima su pretežno bili prisutni kandidati etabliranih stranaka.
Ovo brzo poništava navodnu prednost TikToka.
Osim toga, sigurno postoje i drugi akteri iz inozemstva koji su nesumnjivo ometali izbornu kampanju.
Otvorena je tajna da je milijarder George Soros, na primjer, već dugi niz godina intenzivno uključen u političke poslove u svim
zemljama istočne Europe, izgradio je mrežu nevladinih organizacija i financira medije, sveučilišta i još mnogo toga
putem donacija, time ih usmjeravajući u željenom smjeru.
Godine 2017. rumunjski socijaldemokrati pokušali su ograničiti utjecaj Sorosovih nevladinih organizacija
zakonodavnim putem, što je dovelo do krvavih uličnih prosvjeda.
Političari poput bivšeg čelnika Socijaldemokratske stranke Liviua Dragnea, koji je javno kritizirao Sorosa, bili su
zatrpani tužbama, izloženi pokušajima zastrašivanja i ismijavani kao teoretičari zavjere i budale.
Bivši rumunjski premijer Victor Ponta izjavio je da postoje dokazi da je Soros odigrao ulogu u padu njegove vlade.
Soros je sada usmjerio tri glavne stranke do te mjere da je rumunjski politički znanstvenik Bogdan Duca 2020.
godine izjavio da u Rumunjskoj više nema izazova za Sorosa.
Što se tiče stranke USR, on je čak otišao toliko daleko da je rekao da je Soros imao svoju stranku, USR, u Rumunjskoj.
Dakle, Soros, stranac, godinama dominira političkom scenom.
Međutim, ovi strani upliti nikada nisu potaknuli Ustavni sud da poništi izbore.
Pa zašto sada?
Jedno važno objašnjenje za ovo mogla bi biti Georgescuova pozicija o ratu u Ukrajini,
koju je iznio tijekom svoje izborne kampanje.
Georgescu se oduvijek protivio isporukama oružja Ukrajini i zalaže se za mirovne pregovore.
On zagovara dijalog s Rusijom i želi da Rumunji ne budu uključeni u rat, niti da ga financiraju.
Novac pripada rumunjskom narodu i treba se koristiti za njih.
Prema tim izjavama, u sjedištu NATO-a su morale zazvučati uzbune kada je Georgescu pobijedio u prvom krugu izbora.
To je zato što predsjednik ima vrlo snažan položaj u Rumunjskoj, osobito u pogledu sigurnosne politike.
On je vrhovni zapovjednik oružanih snaga i odgovoran za vanjsku politiku.
On predstavlja zemlju na samitima NATO-a i EU-a.
Također ima pravo pokrenuti referendume o pitanjima od nacionalnog interesa.
Georgescu je naglasio da ne želi napustiti NATO ili EU.
Ono što želim, međutim, jest zauzeti stav, ne klečati tamo, ne prihvaćati sve.
Pomak moći u korist Georgescua stoga bi mogao uzrokovati velike probleme za saveznicu, osobito
jer je Rumunjska ključna država članica NATO-a:
Putem Rumunjske savezništvo ima pristup Crnom moru, gdje se nalazi Krimski poluotok,
koji je od velike strateške važnosti za Rusiju.
Ako dođe do sukoba s Rusijom, Rumunjska bi mogla formirati južni bok zbog svoje geografske lokacije.
Rumunjska premašuje NATO-ov cilj od 2 % za vojne izdatke i isporučila je Ukrajini sustav proturaketne obrane Patriot.
U Rumunjskoj se trenutno gradi najveća NATO baza u Europi po cijeni od 2,5 milijardi, koja će moći primiti 10.000 vojnika.
Jedan od dva NATO-ova proturaketna obrambena postrojenja također se nalazi u Deveselu u Rumunjskoj.
Putin je više puta jasno dao do znanja da to doživljava kao prijetnju, jer se Rusija boji da bi odande
mogli biti ispaljeni i krstareći projektili Tomahawk i rakete sposobne nositi nuklearno oružje.
Georgescu je opisao ove projektile kao nacionalnu sramotu.
To zasigurno nije nešto što NATO voli čuti.
Georgescu je također neusklađen s političkim establišmentom i u drugim područjima.
On ne vjeruje da je CO2 odgovoran za klimatske promjene i opisao je zatvaranja zbog koronavirusa kao zločin protiv čovječnosti.
Kao bivši predsjednik Kluba Rim za Europu i kao "posebni izvjestitelj UN-a za ljudska prava i opasni
otpad", Georgescu je također imao uvid u više krugove globalne moći i postao je uzbunjivač.
Svjedočio je da postoji globalni oligarhijski sustav koji vrši kontrolu nad najvažnijim svjetskim centrima moći te da
su njegovi članovi međusobno povezani sustavom pedofilije.
Ovim izjavama i stavovima Georgescu je započeo otvoreni sukob s globalnim silama, koje očito nisu željele stajati po
strani i gledati kako ovaj čovjek zauzima središnje mjesto u jednoj od najvažnijih zemalja članica NATO-a.
To postavlja pitanje jesu li određeni krugovi sugerirali Ustavnom sudu da preispita svoju
odluku o priznavanju izbora održanih 3. prosinca.
Je li Austrijin dugogodišnji veto protiv punog pristupanja Rumunjske Schengenu iznenađujuće ukinut tjedan
dana kasnije kao "zasladitelj", stvar je nagađanja.
Sada kada je Ustavni sud donio odluku, cijeli izborni proces će ponovno započeti.
Proći će dugo vremena prije nego što se izbori ponove. Razmatra se datum sredinom do krajem ožujka, budući da nakon
nedavnih parlamentarnih izbora još nije formirana nijedna vlada koja bi mogla organizirati te izbore.
Tek nakon što se formira koalicijska vlada, bit će određen datum za nove predsjedničke izbore.
Tada će početi teći rokovi za prijavu kandidatura i ponovno podnošenje potpornih potpisa.
Upitno je hoće li Georgescu moći ponovno kandidirati ili će do tada biti pronađene ili izmišljene
dovoljne optužbe da ga potpuno isključe iz izbora.
Sadašnji predsjednik i član Svjetskog ekonomskog foruma Klaus Iohannis, koji se ove godine također kandidirao
za dužnost glavnog tajnika NATO-a, već je izjavio da namjerava ostati na dužnosti do izbora.
Nakon odluke suda, Iohannis je imao detaljan razgovor s predsjednicom Europske komisije Ursulom von der Leyen.
Oboje su potom jednoglasno izjavili da su "željeli ojačati sigurnost društvenih mreža".
Jednostavno rečeno, ovo vjerojatno znači osigurati, cenzurom ili drugim metodama, da Georgescu ne može ostvariti
veliki doseg na društvenim mrežama u slučaju novih izbora.
Ostali mediji sada imaju nekoliko mjeseci da ciljaju Călina Georgescu i diskreditiraju ga u očima javnosti.
Veliko je pitanje hoće li rumunjski narod slijediti ove napore ili će se odlučiti za značajniju promjenu smjera.