December 6-án a román alkotmánybíróság megsemmisítette az elnökválasztás első fordulóját, és úgy döntött,
hogy a teljes választási folyamatot meg kell ismételni.
A szavazás első fordulójában a párttól független Călin Georgescu kapta a legtöbb szavazatot, és a második fordulóban
a liberális USR-párti Elena Lasconival mérkőzött volna meg.
A külföldön élő román állampolgárok körében már zajlott ez a második forduló, és a felmérések szerint
Georgescu jó eséllyel megnyerte volna, amikor a bíróság meglepő módon leállította a választást.
Ez a döntés itthon és külföldön is rendkívül ellentmondásos, és számos megfigyelő véleménye szerint jogellenes
beavatkozást jelent az ország demokratikus folyamataiba.
Lasconi arra panaszkodott, hogy a demokráciát lábbal tiporják.
Georgescu és az AUR párt jelöltje, George Simion, aki a szavazás első fordulójában vereséget szenvedett, államcsínyről beszélt.
A Die Welt című német lap is az "államcsíny" kifejezést használta, és azt írta, hogy az EU történetében először töröltek
el egy választást, "mert a rossz eredmény küszöbön áll".
Van-e elegendő indok erre a döntésre?
Egy választás törlése olyan messzemenő döntés, amelynek fontos okai vannak.
Megbabrálták a szavazóurnákat vagy a szavazógépeket?
Többször is megszámolták a szavazatokat?
Meghamisították az eredményeket?
Többször adtak ki szavazólapokat?
Nyomást gyakoroltak az emberekre, hogy szavazzanak?
Semmi ilyesmiről nem tudunk.
Romániában a szavazatszámlálás folyamata nagyon átlátható.
Valamennyi párt képviselői megfigyelik a szavazási folyamatot, és részt vesznek a szavazólapok megszámlálásában.
Mindent kamerák rögzítenek.
Ennek ellenére az Alkotmánybíróság, amelyben a 9 bíróból 8 a PSD és a PNL pártok közül került ki, a
választások után indoklás nélkül újraszámlálást rendelt el.
A választást ezért még kétszeresen is ellenőrizték.
Az újraszámlálás azonban nem vezetett más eredményre.
December 3-án, mindössze három nappal a választás megsemmisítése előtt az
Alkotmánybíróság törvényesnek nyilvánította a választást.
Nem volt bizonyíték a választási csalásra. Honnan jött tehát a bíróság hirtelen szemléletváltása röviddel ezután?
A választási eredmény jogszerűségének megállapítását követő napon Klaus Iohannis román elnök nyilvánosságra hozta a hírszerző
ügynökségek öt jelentését, amelyek szerint egy nagy valószínűséggel állami szereplő által koordinált
közösségi médiakampány segítette elő Georgescu megválasztását.
A Tiktok és a Telegram rövid videoplatformon évekkel ezelőtt létrehozott, de aztán nem használt, úgynevezett alvó fiókok ezreit
aktiválták Georgescu támogatására és tömeges reklámozására.
Állítólag voltak fizetett in-fluencerek is, akik támogatták Georgescut.
Időközben Georgescu feltételezett támogatói ellen is razziákat tartottak.
Maga Georgescu tagadja, hogy ilyen megrendeléseket adott volna. Azt is állítja, hogy nem költött pénzt a választási kampányra.
Külföldi beavatkozás
Azt, hogy Călin Georgescut valóban támogatták-e az oroszok, a jelenlegi ismeretek alapján nem lehet megfelelően megítélni.
De mindenképpen elképzelhető - és Georgescu győzelme minden bizonnyal Oroszország érdekeit is szolgálta volna.
A kérdés azonban az, hogy egy jelöltnek a közösségi média platformon való előnyben
részesítése valóban elég-e a választás törléséhez.
Végül is egyértelműen igazolták, hogy maga a választás törvényes volt.
Még ha Georgescu valóban erősen reklámozott is, akkor is a választókon múlik, hogy hova teszik a keresztjüket.
Ráadásul, bár Georgescu a TikTok-on erőteljesen jelen volt, alig vett részt televíziós vitákban.
Összességében a tömegmédiában főként a bevett pártok jelöltjei voltak jelen.
A TikTok feltételezett előnye gyorsan semmivé válik.
Ettől eltekintve biztosan vannak más külföldi szereplők is, akik biztosan beavatkoztak a választási kampányba.
Nyílt titok például, hogy a milliárdos Soros György évek óta masszívan részt vesz valamennyi kelet-európai ország politikai
eseményeiben, kiépítette a nem kormányzati szervezetek hálózatát, és adományokból finanszírozza a médiát, az
egyetemeket és sok mást, és így a kívánt irányba tereli őket.
2017-ben a román szociáldemokraták törvényben próbálták korlátozni a Soros-féle NGO-k
befolyását, ami véres utcai tüntetésekhez vezetett.
Az olyan politikusokat, mint a szociáldemokraták korábbi vezetője, Liviu Dragnea, akik nyilvánosan bírálták Sorost,
perekkel és megfélemlítési kísérletekkel sújtották, és összeesküvés-elméleteket gyártó és idiótának nevezték őket.
Victor Ponta volt román miniszterelnök kijelentette, hogy vannak arra utaló jelek, hogy
Soros szerepet játszott kormánya megbuktatásában.
Soros időközben olyannyira összhangba hozta a három nagy pártot, hogy Bogdan Duca román politológus 2020-ban
azt mondta, hogy Romániában Sorosnak már nincs kihívója.
Az USR párttal kapcsolatban még odáig is elment, hogy azt mondta, Sorosnak saját pártja van Romániában, az USR.
A külföldi Soros tehát évek óta uralja a politikai életet.
Ez a külföldi beavatkozás azonban még soha nem vezetett ahhoz, hogy az Alkotmánybíróság megsemmisítsen egy választást.
Akkor miért most?
Ennek egyik fontos magyarázata lehet Georgescu álláspontja az ukrajnai háborúval kapcsolatban,
amelyet a választási kampánya során képviselt.
Georgescu mindig is az Ukrajnába irányuló fegyverszállítások ellen és a béketárgyalások mellett foglalt állást.
Az Oroszországgal való párbeszédet támogatja, és azt akarja, hogy a román népet tartsák
távol a háborútól, és ne finanszírozzák azt.
A pénz a román népé, és azt a román nép javára kell fordítani.
Ezek a kijelentések bizonyára megkongatták a vészharangokat a NATO központjában, amikor
Georgescu megnyerte a választás első fordulóját.
Ennek oka, hogy az elnöknek nagyon erős pozíciója van Romániában, különösen, ha a biztonságpolitikáról van szó.
Ő a fegyveres erők főparancsnoka és a külpolitikáért felelős.
Ő képviseli az országot a NATO és az EU csúcstalálkozóin.
Jogában áll továbbá népszavazást kezdeményezni nemzeti érdekű kérdésekben.
Georgescu hangsúlyozta, hogy nem akarja elhagyni a NATO-t vagy az EU-t.
"De én azt akarom, hogy állást foglaljak, ne térdeljek ott, ne fogadjak el mindent."
A Georgescu javára történő hatalomváltás ezért komoly problémákat okozhat a szövetség számára, különösen
mivel Románia kulcsfontosságú ország a NATO számára:
A szövetségnek Románián keresztül van hozzáférése a Fekete-tengerhez, ahol az Oroszország számára
stratégiai fontosságú Krím félsziget is található.
Egy Oroszországgal való konfliktus esetén Románia földrajzi elhelyezkedése miatt a déli szárnyat képezhetné.
Románia katonai kiadásai meghaladják a NATO 2%-os célkitűzését , és Ukrajnának Patriot rakétavédelmi rendszert szállított.
A legnagyobb európai NATO-bázis jelenleg Romániában épül 2,5 milliárd euróból, és 10 000 katonának biztosít majd helyet.
A romániai Deveselu ad otthont a NATO két rakétavédelmi létesítményének egyikének is.
Putyin többször is világossá tette, hogy ezt fenyegetésnek tekinti, mivel Oroszország attól tart, hogy onnan nukleárisan is
bevethető Tomahawk cirkálórakétákat és rakétákat indíthatnak.
Georgescu nemzeti szégyennek nevezte ezeket a rakétákat.
A NATO bizonyára nem szívesen hallja az ilyesmit.
Georgescu más területeken sem áll összhangban a politikai berendezkedéssel.
Nem hisz abban, hogy a CO2 felelős az éghajlatváltozásért, és a koronavírusok elzárását
az emberiség elleni bűncselekménynek nevezte.
A Római Klub korábbi európai elnökeként és az "ENSZ emberi jogi és veszélyes hulladékokkal foglalkozó
különmegbízottjaként" Georgescu a globális uralkodók magasabb köreibe is bepillantást nyert, és besúgóvá vált.
Azt vallotta, hogy létezik egy világméretű oligarchikus rendszer, amely a világ nagy hatalmi központjait irányítja, és amelynek
tagjai a pedofília rendszerén keresztül kapcsolódnak egymáshoz.
Ezekkel a kijelentésekkel és álláspontokkal Georgescu nyílt konfrontációs pályára állította magát a globális hatalmakkal,
amelyek nyilvánvalóan nem akarták tétlenül nézni, hogy ez az ember meghódítsa a központi
pozíciót az egyik legfontosabb NATO-államban.
Felmerül tehát a kérdés, hogy bizonyos körök sürgetik-e az Alkotmánybíróságot, hogy vizsgálja felül a
december 3-i választás elismeréséről szóló határozatát.
Csak találgatni tudunk, hogy vajon "édességként" szolgált-e az, hogy egy héttel később meglepő módon
feloldották Ausztria hosszú távú vétóját Románia teljes körű schengeni csatlakozásával szemben.
Az Alkotmánybíróság döntésével az egész választási folyamat kezdődik elölről.
A választások megismétléséig még sok idő telik el; egy március közepi vagy végi időpontról beszélnek, mivel a
közelmúltbeli parlamenti választások után még nem alakult olyan kormány, amely megszervezhetné ezeket a választásokat.
Az új elnökválasztás időpontját csak akkor tűzik ki, ha megalakul a kormánykoalíció.
Ekkor kezdődnek a jelölések bejelentésének és a támogató aláírások újbóli benyújtásának határidei.
Kérdéses, hogy Georgescu újra indulhat-e, vagy hogy addigra elegendő vádpontot találnak-e vagy
konstruálnak-e, hogy teljesen kizárják őt a választásból.
A jelenlegi elnök és a WEF embere, Klaus Iohannis, aki idén a NATO főtitkári tisztségére is pályázott, már
kijelentette, hogy a választásokig hivatalban kíván maradni.
A bíróság döntését követően Iohannis részletes megbeszélést folytatott Ursula von der Leyen uniós bizottsági elnökkel.
Mindketten egyetértettek abban, hogy "erősíteni akarják a közösségi hálózatok biztonságát".
Egyszerűbben fogalmazva ez valószínűleg cenzúrát vagy más módszereket jelent, hogy Georgescu ne tudjon nagy elérést elérni
a közösségi hálózatokon egy esetleges újabb választás esetén.
A média többi részének most néhány hónapja van arra, hogy ráveti magát Călin Georgescura, és ellehetetlenítse őt a nép számára.
A nagy kérdés az, hogy a román nép eleget tesz-e ezeknek a törekvéseknek, vagy pedig egy nagyobb irányváltás mellett dönt.