Gruodžio 6 d. Rumunijos Konstitucinis Teismas panaikino pirmąjį prezidento rinkimų turą ir
nusprendė, kad visas rinkimų procesas turi būti pakartotas.
Per pirmąjį balsavimo turą daugiausiai balsų surinko nuo partijos nepriklausomas Călin Georgescu, kuris antrajame
ture varžėsi su liberalios USR partijos atstove Elena Lasconi.
Užsienyje gyvenantys Rumunijos piliečiai jau dalyvavo antrajame rinkimų ture ir, apklausų duomenimis, Georgescu turėjo
nemažai šansų jį laimėti, kai teismas netikėtai jį sustabdė.
Šis sprendimas kelia daug diskusijų šalyje ir užsienyje ir, daugelio stebėtojų nuomone, yra
neteisėtas kišimasis į šalies demokratinius procesus.
Lasconi skundėsi, kad demokratija yra trypiama.
Georgescu ir AUR partijos kandidatas George'as Simionas, kuris pralaimėjo pirmajame
balsavimo ture, kalbėjo apie valstybės perversmą.
Vokietijos laikraštis "Die Welt" taip pat pavartojo terminą "valstybinis perversmas" ir rašė, kad pirmą
kartą ES istorijoje rinkimai atšaukiami, "nes neišvengiamai bus pasiektas neteisingas rezultatas".
Ar šis sprendimas yra pakankamai pagrįstas?
Rinkimų atšaukimas yra toli siekiantis sprendimas, kuriam priimti turi būti svarbios priežastys.
Ar buvo suklastotos balsadėžės arba balsavimo mašinos?
Ar balsai buvo skaičiuojami daugiau nei vieną kartą?
Ar rezultatai buvo suklastoti?
Ar balsavimo biuleteniai buvo išduodami daugiau nei vieną kartą?
Ar žmonės buvo spaudžiami balsuoti?
Nieko panašaus nežinoma.
Balsų skaičiavimo procesas Rumunijoje yra labai skaidrus.
Visų partijų atstovai stebi balsavimo procesą ir dalyvauja skaičiuojant balsavimo biuletenius.
Viską fiksuoja kameros.
Nepaisant to, Konstitucinis Teismas, kuriame 8 iš 9 teisėjų yra iš įsitvirtinusių partijų PSD ir PNL,
nepagrįstai nurodė perskaičiuoti balsus po rinkimų.
Todėl rinkimai buvo patikrinti net du kartus.
Tačiau perskaičiavus balsus rezultatai nepasikeitė.
Gruodžio 3 d., likus trims dienoms iki rinkimų anuliavimo, Konstitucinis Teismas paskelbė, kad rinkimai buvo teisėti.
Rinkimų klastojimo įrodymų nebuvo. Tad iš kur netrukus po to staiga pasikeitė teismo nuomonė?
Kitą dieną po to, kai buvo nustatytas rinkimų rezultatų teisėtumas, Rumunijos prezidentas Klausas Iohannisas paskelbė
penkias žvalgybos agentūrų ataskaitas, kuriose teigiama, kad labai tikėtina, jog Georgescu buvo išrinktas per
koordinuotą socialinės žiniasklaidos kampaniją, kurią vykdė labai tikėtinas valstybinis veikėjas.
Tūkstančiai vadinamųjų "miegančiųjų" paskyrų trumpųjų vaizdo įrašų platformose "Tiktok" ir "Telegram", kurios buvo sukurtos
prieš daugelį metų, bet vėliau nenaudojamos, buvo aktyvuotos siekiant palaikyti Georgescu ir masiškai jį reklamuoti.
Taip pat teigiama, kad buvo apmokamų in-fluencerių , kurie rėmė Georgescu.
Tuo tarpu taip pat buvo surengti reidai prieš įtariamus Georgescu šalininkus.
Pats Georgescu neigia davęs tokius nurodymus. Jis taip pat tvirtina, kad rinkimų kampanijai pinigų neišleido.
Trukdžiai iš užsienio
Ar Călin Georgescu iš tikrųjų buvo remiamas rusų, remiantis dabartinėmis žiniomis, negalima tinkamai įvertinti.
Tačiau tai tikrai įmanoma, o Georgescu pergalė neabejotinai atitiktų ir Rusijos interesus.
Tačiau kyla klausimas, ar palankumo kandidatui socialinės žiniasklaidos platformoje
tikrai pakanka, kad rinkimai būtų atšaukti.
Juk buvo aiškiai patikrinta, kad patys rinkimai buvo teisėti.
Net jei Georgescu iš tiesų buvo smarkiai reklamuojamas, rinkėjai vis tiek turi nuspręsti, kur jie nori dėti kryžių.
Be to, nors Georgescu aktyviai dalyvavo "TikTok", jis beveik nedalyvavo televizijos debatuose.
Apskritai žiniasklaidoje daugiausia buvo kalbama apie įsitvirtinusių partijų kandidatus.
Tariamas "TikTok" pranašumas greitai išnyksta.
Be to, neabejotinai yra ir kitų veikėjų iš užsienio, kurie neabejotinai kišosi į rinkimų kampaniją.
Pavyzdžiui, vieša paslaptis, kad milijardierius George'as Sorosas jau daugelį metų aktyviai dalyvauja politiniuose įvykiuose visose
Rytų Europos šalyse, yra sukūręs nevyriausybinių organizacijų tinklą , aukomis finansuoja žiniasklaidą, universitetus
ir daugelį kitų sričių, taip nukreipdamas jas norima linkme.
2017 m. Rumunijos socialdemokratai bandė įstatymu apriboti Soroso NVO įtaką, o tai sukėlė kruvinus gatvės protestus.
Politikai, tokie kaip buvęs socialdemokratų lyderis Liviu Dragnea, viešai kritikavę Sorosą, sulaukė ieškinių, bandymų
bauginti ir buvo išjuokti kaip sąmokslo teoretikai ir kvailiai.
Buvęs Rumunijos ministras pirmininkas Victoras Ponta pareiškė, kad esama požymių, jog
Sorosas prisidėjo prie jo vyriausybės nuvertimo.
Tuo tarpu Sorosas taip suvienodino tris pagrindines partijas, kad 2020 m. rumunų politologas Bogdanas Duca
teigė, jog Sorosui Rumunijoje nebeliko jokių iššūkių.
Kalbėdamas apie USR partiją, jis netgi pasakė, kad Sorosas Rumunijoje turi savo partiją - USR.
Taigi užsienietis Sorosas jau daugelį metų dominuoja politiniame peizaže.
Tačiau dėl tokio užsienio kišimosi Konstitucinis Teismas dar nė karto nepanaikino rinkimų.
Tad kodėl dabar?
Vienas iš svarbių paaiškinimų galėtų būti Georgescu pozicija dėl karo Ukrainoje, kurią jis propagavo per savo rinkimų kampaniją.
J. Georgescu visada pasisakė prieš ginklų tiekimą Ukrainai ir už taikos derybas.
Jis pasisako už dialogą su Rusija ir nori, kad Rumunijos žmonės nedalyvautų kare ir jo nefinansuotų.
Pinigai priklauso Rumunijos žmonėms ir turėtų būti naudojami jiems.
Šie pareiškimai turėjo sukelti nerimą NATO būstinėje, kai Georgescu laimėjo pirmąjį rinkimų turą.
Taip yra todėl, kad Rumunijoje prezidentas užima labai tvirtą poziciją, ypač kai kalbama apie saugumo politiką.
Jis yra vyriausiasis ginkluotųjų pajėgų vadas ir atsakingas už užsienio politiką.
Jis atstovauja šaliai NATO ir ES aukščiausiojo lygio susitikimuose.
Ji taip pat turi teisę inicijuoti referendumus nacionalinio intereso klausimais.
J. Georgescu pabrėžė, kad jis nenori išstoti iš NATO ar ES.
"Bet aš noriu užimti poziciją, o ne klūpoti, su viskuo nesitaikstyti."
Todėl valdžios pasikeitimas Georgescu naudai gali sukelti didelių problemų Aljansui, ypač
atsižvelgiant į tai, kad Rumunija yra svarbi NATO šalis:
Aljansas turi prieigą prie Juodosios jūros per Rumuniją, kurioje taip pat yra Krymo pusiasalis, strategiškai svarbus Rusijai.
Konflikto su Rusija atveju Rumunija dėl savo geografinės padėties galėtų sudaryti pietinį flangą.
Rumunijos karinės išlaidos viršija NATO nustatytą 2 proc. tikslą ir tiekė Ukrainai priešraketinės gynybos sistemą "Patriot".
Šiuo metu Rumunijoje statoma didžiausia Europoje NATO bazė, kuri kainuos 2,5 mlrd. eurų
ir kurioje bus įrengta vieta 10 000 karių.
Deveselu mieste Rumunijoje taip pat yra viena iš dviejų NATO priešraketinės gynybos bazių.
V. Putinas ne kartą aiškiai leido suprasti, kad tai kelia grėsmę, nes Rusija baiminasi, kad iš ten taip pat gali
būti paleistos branduolinį užtaisą galinčios nešti sparnuotosios raketos "Tomahawk" ir raketos.
Georgescu šias raketas pavadino nacionaline gėda.
NATO tikrai nemėgsta girdėti tokių dalykų.
Georgescu nesutampa su politiniu isteblišmentu ir kitose srityse.
Jis nemano, kad CO2 yra atsakingas už klimato kaitą, o koronaviruso sukeltą uždarymą pavadino nusikaltimu žmonijai.
Buvęs Romos klubo (įtakingo analitinio centro, siekiančio sumažinti gyventojų skaičių) prezidentas Europoje ir JT
specialusis pranešėjas žmogaus teisių ir pavojingų atliekų klausimais, Georgescu taip pat buvo įžvelgęs aukštesniuosius
pasaulio valdovų sluoksnius ir tapo demaskuotoju.
Jis paliudijo, kad egzistuoja pasaulinė oligarchinė sistema, kuri kontroliuoja pagrindines pasaulio
galybes ir kurios narius sieja pedofilijos sistema.
Šiais pareiškimais ir pozicijomis Georgescu pradėjo atvirą konfrontaciją su pasaulio galingaisiais, kurie akivaizdžiai
nenorėjo likti nuošalyje ir stebėti, kaip šis žmogus užima centrinę vietą vienoje iš svarbiausių NATO valstybių.
Todėl kyla klausimas, ar tam tikri sluoksniai ragino Konstitucinį Teismą persvarstyti savo
sprendimą pripažinti gruodžio 3 d. rinkimus.
Galime tik spėlioti, ar po savaitės netikėtai panaikintas Austrijos ilgalaikis veto Rumunijai dėl visiško
įstojimo į Šengeno erdvę buvo pridėtas kaip "saldainis".
Po Konstitucinio Teismo sprendimo visas rinkimų procesas prasideda iš naujo.
Iki pakartotinių rinkimų praeis daug laiko; svarstoma kovo vidurio ar pabaigos data, nes po neseniai
įvykusių parlamento rinkimų dar nesudaryta vyriausybė, kuri galėtų organizuoti šiuos rinkimus.
Naujų prezidento rinkimų data bus nustatyta tik tada, kai bus suformuota valdančioji koalicija.
Būtent tada prasideda kandidatų deklaravimo ir pakartotinio parašų pateikimo terminai.
Abejotina, ar J. Georgescu galės vėl kandidatuoti, ar iki to laiko bus rasta arba sukonstruota pakankamai
kaltinimų, kad jis visiškai negalėtų dalyvauti rinkimuose.
Dabartinis prezidentas ir WEF narys Klausas Iohannisas, kuris šiemet taip pat kandidatavo į NATO generalinio sekretoriaus
postą, jau pareiškė ketinantis likti poste iki rinkimų.
Po teismo sprendimo J. Iohannisas išsamiai diskutavo su ES Komisijos pirmininke Ursula von der Leyen.
Tada abu sutarė, kad nori "sustiprinti socialinių tinklų saugumą".
Paprastai kalbant, tai tikriausiai reiškia, kad bus taikoma cenzūra ar kiti metodai, kuriais siekiama
užtikrinti, kad Georgescu negalėtų pasiekti didelio populiarumo socialiniuose tinkluose kitų rinkimų atveju.
Likusioji žiniasklaida dabar turi kelis mėnesius, per kuriuos gali užpulti Călin Georgescu ir padaryti jį neįmanomą žmonėms.
Didžiausias klausimas - ar Rumunijos gyventojai atsižvelgs į šias pastangas, ar jie nuspręs iš esmės pakeisti kursą.