6. decembrī Rumānijas Konstitucionālā tiesa anulēja prezidenta vēlēšanu pirmo kārtu un
nolēma, ka viss vēlēšanu process ir jāatkārto.
Pirmajā balsošanas kārtā visvairāk balsu ieguva no partijas neatkarīgais Čelins Georgesku, kurš otrajā kārtā
sacentīsies ar Elenu Laskoni no liberālās partijas USR.
Šis vēlēšanu otrais posms jau notika starp ārzemēs dzīvojošajiem Rumānijas pilsoņiem, un saskaņā ar aptaujām
Georgescu bija labas izredzes uzvarēt vēlēšanās, kad tiesa pārsteidzoši apturēja to norisi.
Šis lēmums ir ļoti pretrunīgi vērtēts gan pašu valstī, gan ārvalstīs, un daudzi novērotāji uzskata, ka tas ir
nelikumīga iejaukšanās valsts demokrātiskajos procesos.
Laskoni sūdzējās, ka demokrātija tiek grauta.
Georgescu un AUR partijas kandidāts Džordžs Simions, kurš cieta sakāvi pirmajā balsošanas kārtā, runāja par valsts apvērsumu.
Arī vācu laikraksts "Die Welt" lietoja terminu "valsts apvērsums" un rakstīja, ka pirmo reizi ES vēsturē
vēlēšanas tiek atceltas, "jo ir gaidāms nepareizs rezultāts".
Vai šāds lēmums ir pietiekami pamatots?
Vēlēšanu atcelšana ir tālejošs lēmums, kuram jābūt svarīgiem iemesliem.
Vai balsošanas urnas vai balsošanas iekārtas bija bojātas?
Vai balsis tika skaitītas vairāk nekā vienu reizi?
Vai rezultāti tika viltoti?
Vai balsošanas biļeteni tika izsniegti vairāk nekā vienu reizi?
Vai cilvēki tika spiesti balsot?
Nekas tāds nav zināms.
Rumānijā balsu skaitīšanas process ir ļoti pārredzams.
Visu partiju pārstāvji novēro balsošanas procesu un piedalās biļetenu skaitīšanā.
Viss tiek ierakstīts ar kamerām.
Tomēr Konstitucionālā tiesa, kurā 8 no 9 tiesnešiem ir no PSD un PNL, nepamatoti pieprasīja
veikt atkārtotu balsu skaitīšanu pēc vēlēšanām.
Tāpēc vēlēšanas tika pat divreiz pārbaudītas.
Tomēr balsu pārskaitīšanas rezultātā rezultāti nemainījās.
3. decembrī, tikai trīs dienas pirms vēlēšanu atcelšanas, Konstitucionālā tiesa atzina vēlēšanas par likumīgām.
Nebija pierādījumu par vēlēšanu rezultātu viltošanu. No kurienes tad drīz pēc tam radās tiesas pēkšņā viedokļa maiņa?
Nākamajā dienā pēc vēlēšanu rezultātu leģitimitātes konstatēšanas Rumānijas prezidents Klauss Iohannis publicēja piecus
izlūkdienestu ziņojumus, kuros bija norādīts, ka Georgescu ievēlēšanu ir veicinājusi koordinēta sociālo plašsaziņas līdzekļu
kampaņa, ko, visticamāk, īstenojis kāds valsts pārstāvis.
Tūkstošiem tā dēvēto "guļošo kontu" īsā video platformā Tiktok un Telegram, kas bija izveidoti pirms vairākiem
gadiem, bet pēc tam netika izmantoti, tika aktivizēti, lai atbalstītu Georgescu un masveidā viņu reklamētu.
Tiek apgalvots, ka esot bijuši arī apmaksāti in-fluenceri , kuri atbalstīja Georgescu.
Tikmēr ir veiktas arī kratīšanas pie aizdomās turētajiem Georgescu atbalstītājiem.
Pats Georgescu noliedz, ka būtu devis šādus rīkojumus. Viņš arī apgalvo, ka nav tērējis naudu vēlēšanu kampaņai.
Ārvalstu iejaukšanās
To, vai Čelinu Georgesku patiešām atbalstīja krievi, nevar pienācīgi novērtēt, pamatojoties uz pašreizējām zināšanām.
Taču tas noteikti ir iespējams, un Georgescu uzvara noteikti būtu arī Krievijas interesēs.
Tomēr rodas jautājums, vai ar labvēlīgu attieksmi pret kādu kandidātu sociālā plašsaziņas līdzekļa
platformā patiešām pietiek, lai atceltu vēlēšanas.
Galu galā tika skaidri pārbaudīts, ka pašas vēlēšanas bija likumīgas.
Pat ja Georgescu patiešām tika spēcīgi reklamēts, vēlētāju ziņā joprojām ir izlemt, kur viņi vēlas likt savu krustu.
Turklāt, lai gan Georgescu bija plaši pārstāvēts vietnē TikTok, viņš gandrīz nepiedalījās TV debatēs.
Kopumā plašsaziņas līdzekļos bija pārstāvēti galvenokārt jau nostiprinājušos partiju kandidāti.
Domājamās TikTok priekšrocības ātri vien tiek anulētas.
Papildus tam noteikti ir arī citi spēlētāji no ārvalstīm, kas noteikti ir iejaukušies vēlēšanu kampaņā.
Ir publisks noslēpums, ka, piemēram, miljardieris Džordžs Soross jau daudzus gadus aktīvi iesaistās politiskajos notikumos visās
Austrumeiropas valstīs, ir izveidojis NVO tīklu un ar ziedojumiem finansē plašsaziņas līdzekļus, universitātes
un daudz ko citu, tādējādi virzot tos vēlamajā virzienā.
2017. gadā Rumānijas sociāldemokrāti mēģināja ar likumu ierobežot Sorosa NVO ietekmi, kas izraisīja asiņainus ielu protestus.
Tādi politiķi kā bijušais sociāldemokrātu līderis Liviu Dragnea, kurš publiski kritizēja Sorosu, saņēma tiesas
prāvas, iebiedēšanas mēģinājumus un tika izsmiets kā sazvērestības teoriju piekritējs un muļķis.
Bijušais Rumānijas premjerministrs Viktors Ponta paziņoja, ka ir pazīmes, kas liecina, ka
Sorosam ir bijusi zināma loma viņa valdības gāšanā.
Tikmēr Soross ir tik ļoti saliedējis trīs lielākās partijas, ka rumāņu politologs Bogdans Duca (Bogdan Duca) 2020. gadā
paziņoja, ka Sorosam Rumānijā vairs nav nekādu izaicinājumu.
Runājot par USR partiju, viņš pat aizgāja tik tālu, ka teica, ka Sorosam Rumānijā ir sava partija - USR.
Tādējādi ārzemnieks Soross jau gadiem ilgi dominē politiskajā ainavā.
Tomēr šī ārvalstu iejaukšanās vēl nekad nav bijusi par iemeslu tam, lai Konstitucionālā tiesa anulētu vēlēšanas.
Kāpēc tagad?
Viens no svarīgiem izskaidrojumiem varētu būt Georgescu nostāja Ukrainas kara jautājumā, ko viņš
aizstāvēja savas priekšvēlēšanu kampaņas laikā.
Georgescu vienmēr ir iestājies pret ieroču piegādēm Ukrainai un atbalstījis miera sarunas.
Viņš iestājas par dialogu ar Krieviju un vēlas, lai Rumānijas iedzīvotāji netiktu iesaistīti karā un nefinansētu to.
Nauda pieder Rumānijas iedzīvotājiem, un tā ir jāizmanto viņu vajadzībām.
Kad Georgescu uzvarēja vēlēšanu pirmajā kārtā, šie izteikumi NATO galvenajā mītnē bija likuši skanēt trauksmes zvaniem.
Tas ir tāpēc, ka Rumānijā prezidentam ir ļoti spēcīga pozīcija, jo īpaši drošības politikas jomā.
Viņš ir bruņoto spēku virspavēlnieks un atbild par ārpolitiku.
Viņš pārstāv valsti NATO un ES samitos.
Tai ir arī tiesības ierosināt referendumus par valsts nozīmes jautājumiem.
Georgescu uzsvēra, ka viņš nevēlas izstāties no NATO vai ES.
"Bet es vēlos ieņemt nostāju, nevis kleņot, nevis visu pieņemt."
Tāpēc varas maiņa par labu Georgescu varētu radīt lielas problēmas aliansei, jo īpaši tāpēc, ka Rumānija ir NATO nozīmīga valsts:
Aliansei ir pieeja Melnajai jūrai caur Rumāniju, kur atrodas arī Krievijai stratēģiski ļoti nozīmīgā Krimas pussala.
Konflikta ar Krieviju gadījumā Rumānija varētu veidot dienvidu flangu, ņemot vērā tās ģeogrāfisko novietojumu.
Rumānijas militārie izdevumi pārsniedz NATO noteikto 2% mērķi , un tā ir piegādājusi
Ukrainai pretraķešu aizsardzības sistēmu Patriot.
Pašlaik Rumānijā tiek būvēta lielākā NATO bāze Eiropā, kas izmaksās 2,5 miljardus eiro un kurā būs vieta 10 000 karavīru.
Deveselu Rumānijā atrodas arī viena no divām NATO pretraķešu aizsardzības vietām.
Putins ir vairākkārt licis saprast, ka viņš to uzskata par draudu, jo Krievija baidās, ka no turienes varētu tikt izšautas
arī kodolieročus spējīgas "Tomahawk" raķetes un raķetes.
Georgescu šīs raķetes ir nodēvējis par nacionālu apkaunojumu.
NATO noteikti nepatīk dzirdēt šādas lietas.
Georgescu nav saskaņā ar politisko iekārtu arī citās jomās.
Viņš neuzskata, ka CO2 ir atbildīgs par klimata pārmaiņām, un koronavīrusu slēgšanu raksturoja kā noziegumu pret cilvēci.
Būdams Romas kluba bijušais prezidents Eiropā un "ANO īpašais referents par cilvēktiesībām un bīstamajiem
atkritumiem", Georgesku bija ieskatījies arī augstākajās pasaules valdnieku aprindās un kļuva par ziņotāju.
Viņš liecināja, ka pastāv pasaules mēroga oligarhu sistēma, kas kontrolē lielākās globālās lielvaras
un kuras locekļi ir saistīti ar pedofilijas sistēmu.
Ar šiem paziņojumiem un nostājām Georgescu ir uzsācis atklātu konfrontāciju ar globālajām lielvarām, kuras
acīmredzot negribēja stāvēt malā un vērot, kā šis cilvēks ieņem centrālo lomu vienā no svarīgākajām NATO valstīm.
Tādēļ rodas jautājums, vai noteiktas aprindas ir mudinājušas Konstitucionālo tiesu
pārskatīt savu lēmumu atzīt 3. decembra vēlēšanas.
Mēs varam tikai spekulēt par to, vai pārsteidzošā Austrijas ilgtermiņa veto atcelšana pret Rumānijas pilnīgu pievienošanos
Šengenas zonai nedēļu vēlāk tika pievienota kā "saldinātājs".
Līdz ar Konstitucionālās tiesas lēmumu viss vēlēšanu process sākas no jauna.
Līdz atkārtotām vēlēšanām paies daudz laika; tiek apspriests datums marta vidū vai marta beigās, jo pēc nesen
notikušajām parlamenta vēlēšanām vēl nav izveidota valdība, kas varētu organizēt šīs vēlēšanas.
Jaunu prezidenta vēlēšanu datums tiks noteikts tikai pēc tam, kad būs izveidota valdošā koalīcija.
Šajā laikā sākas termiņi, kad jāpaziņo par kandidēšanu un atkārtoti jāiesniedz paraksti, kas apliecina kandidatūru.
Ir apšaubāms, vai Georgescu varēs kandidēt vēlreiz, vai arī līdz tam laikam tiks atrasti vai sagatavoti pietiekami
daudz apsūdzību, lai viņu pilnībā izslēgtu no vēlēšanām.
Pašreizējais prezidents un WEF cilvēks Klauss Iohannis, kurš šogad kandidēja arī uz NATO ģenerālsekretāra amatu, jau
ir paziņojis par savu nodomu palikt amatā līdz vēlēšanām.
Pēc tiesas lēmuma Iohannisam bija detalizētas sarunas ar ES Komisijas priekšsēdētāju Urzulu fon der Leienu.
Pēc tam abi vienojās, ka vēlas "stiprināt sociālo tīklu drošību".
Vienkāršā valodā tas, iespējams, nozīmē cenzūras vai citu metožu izmantošanu, lai nodrošinātu, ka Georgescu nevarētu iegūt
plašu ietekmi sociālajos tīklos, ja notiktu jaunas vēlēšanas.
Pārējiem plašsaziņas līdzekļiem tagad ir daži mēneši laika, lai uzbruktu Călin Georgescu un padarītu viņu neiespējamu tautai.
Lielais jautājums ir par to, vai Rumānijas tauta piekritīs šiem centieniem, vai arī tā izlems par labu būtiskām pārmaiņām.