Den 6. desember annullerte den rumenske forfatningsdomstolen første runde av presidentvalget og
bestemte at hele valgprosessen måtte gå om igjen.
I første valgomgang fikk Călin Georgescu, som er partiuavhengig, flest stemmer og ville ha konkurrert mot Elena
Lasconi fra det liberale partiet USR i andre valgomgang.
Andre valgomgang var allerede i gang blant rumenere bosatt i utlandet, og ifølge meningsmålingene hadde Georgescu gode sjanser
til å vinne valget da det overraskende ble stoppet av domstolen.
Avgjørelsen er svært kontroversiell både i inn- og utland, og mange observatører mener at den representerer
en ulovlig inngripen i landets demokratiske prosesser.
Lasconi klaget over at demokratiet ble tråkket under fote.
Georgescu og AURs kandidat George Simion, som tapte i første valgomgang, snakket om et statskupp.
Den tyske avisen Die Welt brukte også begrepet "statskupp" og skrev at det var første gang i EUs historie at et
valg ble avlyst "fordi feil resultat var nært forestående".
Er det tilstrekkelig grunnlag for denne beslutningen?
Å avlyse et valg er en vidtrekkende beslutning som det må foreligge tungtveiende grunner for.
Ble stemmeurner eller stemmemaskiner manipulert?
Ble stemmene talt opp mer enn én gang?
Ble resultatene forfalsket?
Ble det utstedt stemmesedler mer enn én gang?
Ble folk presset til å stemme?
Vi kjenner ikke til noe lignende.
Telleprosessen i Romania er svært gjennomsiktig.
Representanter for alle partiene observerer stemmegivningen og deltar i opptellingen av stemmesedlene.
Alt blir tatt opp av kameraer.
Likevel beordret forfatningsdomstolen, der 8 av 9 dommere kommer fra de etablerte partiene PSD og
PNL, en ny opptelling etter valget uten begrunnelse.
Valget ble derfor til og med dobbeltsjekket.
Omtellingen førte imidlertid ikke til noe annet resultat.
Den 3. desember, bare tre dager før valget ble annullert, erklærte forfatningsdomstolen valget for lovlig.
Det fantes ingen bevis for valgfusk. Så hvor kom domstolens plutselige holdningsendring fra kort tid etterpå?
Dagen etter at valgresultatets legitimitet var fastslått, offentliggjorde den rumenske presidenten Klaus Iohannis fem
rapporter fra etterretningsbyråer som antydet at en koordinert kampanje på sosiale medier fra en høyst sannsynlig
statlig aktør hadde lagt til rette for valget av Georgescu.
Tusenvis av såkalte sovende kontoer på kortvideoplattformen Tiktok og Telegram, som hadde blitt opprettet for flere
år siden, men som ikke var blitt brukt, hadde blitt aktivert for å støtte Georgescu og reklamere massivt for ham.
Det skal også ha vært betalte in-fluencere som støttet Georgescu.
I mellomtiden har det også blitt gjennomført razziaer mot mistenkte tilhengere av Georgescu.
Georgescu selv nekter for å ha lagt inn slike bestillinger. Han hevder også at han ikke har brukt penger på valgkampen.
Innblanding fra utlandet
Hvorvidt Călin Georgescu virkelig ble støttet av russerne, kan ikke vurderes tilstrekkelig ut fra dagens kunnskap.
Men det er absolutt tenkelig - og en seier for Georgescu ville helt sikkert også ha vært i Russlands interesse.
Spørsmålet er imidlertid om det å favorisere en kandidat på en sosial medieplattform virkelig er nok til å avlyse valget.
Det ble tross alt klart verifisert at selve valget var lovlig.
Selv om Georgescu virkelig ble kraftig markedsført, er det fortsatt opp til
velgerne å bestemme hvor de vil sette sitt kryss.
Selv om Georgescu var sterkt til stede på TikTok, deltok han knapt i noen TV-debatter.
Totalt sett var det først og fremst kandidatene til de etablerte partiene som var til stede i massemediene.
Den antatte TikTok-fordelen blir raskt utlignet.
I tillegg er det helt sikkert andre aktører fra utlandet som har blandet seg inn i valgkampen.
Det er for eksempel en åpen hemmelighet at milliardæren George Soros har vært massivt involvert i politiske hendelser i alle
østeuropeiske land i mange år, har bygget opp et nettverk av NGO-er og finansierer medier, universiteter og mye mer
gjennom donasjoner og dermed styrer dem i ønsket retning.
I 2017 forsøkte de rumenske sosialdemokratene å begrense innflytelsen til Soros' NGO-er ved hjelp
av en lov, noe som førte til blodige gateprotester.
Politikere som den tidligere lederen for sosialdemokratene, Liviu Dragnea, som offentlig kritiserte Soros, ble
utsatt for søksmål, forsøk på trusler og latterliggjort som konspirasjonsteoretikere og idioter.
Den tidligere rumenske statsministeren Victor Ponta uttalte at det fantes indikasjoner på at Soros
hadde spilt en rolle i styrtingen av hans regjering.
I mellomtiden har Soros fått de tre store partiene så langt på linje at den rumenske statsviteren Bogdan Duca i 2020 sa at
det ikke lenger fantes noen utfordringer for Soros i Romania.
Når det gjelder partiet USR, gikk han til og med så langt som å si at Soros hadde sitt eget parti i Romania, USR.
Soros, en utlending, har dermed dominert det politiske landskapet i årevis.
Denne utenlandske innblandingen har imidlertid aldri ført til at forfatningsdomstolen har annullert et valg.
Så hvorfor nå?
En viktig forklaring på dette kan være Georgescus holdning til Ukraina-krigen, som han tok til orde for under valgkampen.
Georgescu har alltid uttalt seg mot våpenleveranser til Ukraina og for fredsforhandlinger.
Han tar til orde for dialog med Russland og ønsker å holde det rumenske folket utenfor krigen og ikke finansiere den.
Pengene tilhører det rumenske folket og skal brukes til dem.
Disse uttalelsene må ha fått alarmklokkene til å ringe i NATOs hovedkvarter da Georgescu vant første valgomgang.
Dette skyldes at presidenten har en svært sterk posisjon i Romania, særlig når det gjelder sikkerhetspolitikk.
Han er øverstkommanderende for de væpnede styrkene og ansvarlig for utenrikspolitikken.
Han representerer landet på toppmøter i NATO og EU.
Den har også rett til å ta initiativ til folkeavstemninger om spørsmål av nasjonal interesse.
Georgescu understreket at han ikke ønsket å forlate NATO eller EU.
"Men det jeg ønsker, er å ta et standpunkt, ikke å knele, ikke å godta alt."
Et maktskifte til fordel for Georgescu kan derfor skape store problemer for alliansen,
særlig fordi Romania er et nøkkelland for NATO:
Alliansen har tilgang til Svartehavet via Romania, der også Krim-halvøya, som er av
stor strategisk betydning for Russland, ligger.
I en eventuell konflikt med Russland vil Romania kunne utgjøre den sørlige flanken på grunn av sin geografiske beliggenhet.
Romanias militærutgifter overstiger NATOs 2 %-mål , og landet har forsynt Ukraina med et Patriot-missilforsvarssystem.
Den største NATO-basen i Europa bygges for tiden i Romania til en pris av 2,5
milliarder euro og vil gi plass til 10 000 soldater.
Deveselu i Romania er også hjemsted for ett av NATOs to missilforsvarsanlegg.
Putin har gjentatte ganger gjort det klart at han ser på dette som en trussel, ettersom Russland frykter at
Tomahawk-cruisemissiler og raketter med kjernefysisk kapasitet også kan bli avfyrt derfra.
Georgescu har beskrevet disse rakettene som en nasjonal skamplett.
NATO liker absolutt ikke å høre slike ting.
Georgescu er heller ikke på andre områder på linje med det politiske etablissementet.
Han tror ikke at CO2 er ansvarlig for klimaendringene, og beskrev nedstengningen av
koronaviruset som en forbrytelse mot menneskeheten.
Som tidligere president for Club of Rome for Europa og som "FNs spesialrapportør for menneskerettigheter og
farlig avfall" hadde Georgescu også innsikt i de høyere sirkler av globale makthavere og ble en varsler.
Han vitnet om at det finnes et verdensomspennende oligarkisk system som kontrollerer de største globale maktsentrene,
og hvis medlemmer er forbundet gjennom et system av pedofili.
Med disse uttalelsene og standpunktene har Georgescu lagt seg på åpen konfrontasjonskurs med de globale makthaverne,
som åpenbart ikke har villet stå og se på at denne mannen står i sentrum i en av de viktigste NATO-statene.
Spørsmålet er derfor om enkelte kretser har oppfordret forfatningsdomstolen til å revurdere sin
beslutning om å anerkjenne valget den 3. desember.
Vi kan bare spekulere i om den overraskende opphevelsen av Østerrikes langvarige veto mot Romanias
fulle tiltredelse til Schengen-området en uke senere ble lagt til som et "søtningsmiddel".
Med forfatningsdomstolens avgjørelse starter hele valgprosessen på nytt.
Det vil gå lang tid før valget gjentas; en dato i midten eller slutten av mars diskuteres, ettersom det ennå
ikke er dannet noen regjering etter det nylig avholdte parlamentsvalget som kan organisere valget.
Datoen for det nye presidentvalget vil først bli fastsatt når en regjeringskoalisjon er dannet.
Det er da fristene for å erklære kandidatur og sende inn støtteunderskrifter på nytt begynner å løpe.
Det er tvilsomt om Georgescu vil kunne stille til valg igjen, eller om det innen den tid vil være funnet eller konstruert
tilstrekkelige anklager til å utelukke ham helt fra valget.
Den nåværende presidenten og WEF-mannen Klaus Iohannis, som også stilte til valg som NATOs generalsekretær i år, har allerede
erklært at han har til hensikt å bli sittende frem til valget.
Etter domstolens avgjørelse hadde Iohannis en inngående diskusjon med EU-kommisjonens president Ursula von der Leyen.
Begge ble deretter enige om at de ønsket å "styrke sikkerheten i sosiale nettverk".
I klartekst betyr det trolig at man ved hjelp av sensur eller andre metoder skal sørge for at Georgescu ikke kan oppnå
stor rekkevidde på sosiale nettverk ved et eventuelt nyvalg.
Resten av mediene har nå noen måneder på seg til å kaste seg over Călin Georgescu og gjøre ham umulig for folket.
Det store spørsmålet er om det rumenske folket vil følge disse anstrengelsene, eller om
de vil bestemme seg for en større kursendring.