QSt Pe 6 decembrie, Curtea Constituțională a României a anulat primul tur al alegerilor prezidențiale și
a decis că întregul proces electoral trebuie repetat.
În primul tur de scrutin, Călin Georgescu, care este independent de partid, a obținut cele mai
multe voturi și ar fi concurat în turul doi cu Elena Lasconi de la partidul liberal USR.
Acest tur de scrutin era deja în curs de desfășurare în rândul cetățenilor români care locuiesc în străinătate
și, potrivit sondajelor, Georgescu avea șanse mari să îl câștige atunci când a
fost oprit în mod surprinzător de instanță.
Această decizie este extrem de controversată în țară și în străinătate și, în opinia multor
observatori, reprezintă o ingerință ilegală în procesele democratice ale țării.
Lasconi s-a plâns că democrația a fost călcată în picioare.
Georgescu și candidatul partidului AUR, George Simion, care a fost învins în primul tur de
scrutin, au vorbit despre o lovitură de stat.
Ziarul german "Die Welt" a folosit, de asemenea, termenul de "lovitură de stat" și a scris că,
pentru prima dată în istoria UE, un scrutin a fost anulat "deoarece rezultatul greșit era amenințător".
Există suficiente motive pentru această decizie?
Anularea unei alegeri este o decizie de anvergură, pentru care trebuie să existe motive importante.
Au fost falsificate urnele sau aparatele de vot?
Voturile au fost numărate de mai multe ori?
Au fost falsificate rezultatele?
Au fost emise buletine de vot de mai multe ori?
Au fost oamenii presați să voteze?
Nu se cunoaște nimic asemănător.
Procesul de numărare a voturilor în România este foarte transparent.
Reprezentanții tuturor partidelor observă procesul de votare și participă la numărarea buletinelor de vot.
Totul este înregistrat de camere.
Cu toate acestea, Curtea Constituțională, în care 8 din 9 judecători provin din partidele
consacrate PSD și PNL, a dispus o renumărare a voturilor după alegeri fără nicio justificare.
Prin urmare, alegerile au fost chiar verificate de două ori.
Cu toate acestea, renumărarea voturilor nu a condus la rezultate diferite.
La 3 decembrie, cu doar trei zile înainte ca alegerile să fie anulate, Curtea
Constituțională a declarat alegerile legale.
Nu a existat nicio dovadă de fraudă electorală. Așadar, de unde a venit schimbarea bruscă
de opinie a Curții la scurt timp după aceea?
La o zi după stabilirea legitimității rezultatului alegerilor, președintele român, Klaus Iohannis, a
publicat cinci rapoarte ale agențiilor de informații care sugerau că o campanie coordonată pe
rețelele de socializare, de către un actor de stat foarte probabil, a facilitat alegerea lui Georgescu.
Mii de conturi așa-numite "adormite" de pe platforma de clipuri scurte Tiktok și Telegram, care fuseseră create
cu ani în urmă, dar apoi nu fuseseră folosite, fuseseră activate pentru a-l susține
pe Georgescu și a-i face publicitate masivă.
De asemenea, ar fi existat in-fluenceri plătiți care l-au susținut pe Georgescu.
Între timp, au fost efectuate percheziții și la persoane suspectate de a fi susținători ai lui Georgescu.
Georgescu însuși neagă că ar fi făcut astfel de comenzi. De asemenea, el susține că nu a
cheltuit niciun ban pentru campania electorală.
Interferențe din străinătate
Dacă Călin Georgescu a fost într-adevăr susținut de ruși nu poate fi evaluat în
mod adecvat pe baza cunoștințelor actuale.
Dar este cu siguranță posibil - și o victorie a lui Georgescu ar fi fost
cu siguranță și în interesul Rusiei.
Cu toate acestea, întrebarea este dacă favorizarea unui candidat pe o platformă de socializare este
într-adevăr suficientă pentru a anula alegerile.
La urma urmei, s-a verificat în mod clar că alegerile în sine au fost legale.
Chiar dacă Georgescu a făcut într-adevăr o publicitate intensă, rămâne la latitudinea
alegătorilor să decidă unde vor să își pună bifa.
În plus, deși Georgescu a avut o prezență puternică pe TikTok, el nu a luat
parte la nicio dezbatere televizată.
În general, în mass-media au fost prezenți în principal candidații partidelor consacrate.
Presupusul avantaj TikTok este rapid anulat.
În afară de aceasta, există cu siguranță și alți actori din străinătate care au
intervenit în mod cert în campania electorală.
Este un secret deschis, de exemplu, faptul că miliardarul George Soros s-a implicat masiv în
evenimentele politice din toate țările est-europene timp de mulți ani, a construit o rețea de ONG-uri și
finanțează mass-media, universitățile și multe altele prin donații, orientându-le astfel în direcția dorită.
În 2017, social-democrații români au încercat să limiteze prin lege influența ONG-urilor Soros,
ceea ce a dus la proteste de stradă sângeroase.
Politicieni precum fostul lider al social-democraților, Liviu Dragnea, care l-au criticat public pe Soros, au
fost loviți cu procese, tentative de intimidare și ridiculizați ca teoreticieni ai conspirației și idioți.
Fostul prim-ministru român, Victor Ponta, a declarat că există indicii că Soros a
jucat un rol în răsturnarea guvernului său.
Între timp, Soros a adus cele trei partide majore atât de mult în linie încât politologul român,
Bogdan Duca, a declarat în 2020 că nu mai există provocări pentru Soros în România.
În ceea ce privește partidul USR, a mers până acolo încât a spus că Soros
are propriul său partid în România, USR.
Soros, un străin, a dominat astfel peisajul politic timp de ani de zile.
Cu toate acestea, acest amestec străin nu a determinat niciodată Curtea
Constituțională să anuleze un scrutin.
Deci, de ce acum?
O explicație importantă ar putea fi poziția lui Georgescu privind războiul din Ucraina, pe care a
susținut-o în timpul campaniei sale electorale.
Georgescu s-a pronunțat întotdeauna împotriva livrărilor de arme către
Ucraina și în favoarea negocierilor de pace.
El susține dialogul cu Rusia și dorește să țină poporul român departe de război și să nu-l finanțeze.
Banii aparțin poporului român și trebuie folosiți pentru el.
Aceste declarații trebuie să fi declanșat un semnal de alarmă la sediul NATO atunci când
Georgescu a câștigat primul tur al alegerilor.
Acest lucru se datorează faptului că președintele are o poziție foarte puternică în România, în
special în ceea ce privește politica de securitate.
El este comandantul suprem al forțelor armate și responsabil pentru politica externă.
El reprezintă țara la summiturile NATO și UE.
De asemenea, are dreptul de a iniția referendumuri cu privire la chestiuni de interes național.
Georgescu a subliniat că nu dorește să părăsească NATO sau UE.
"Dar ceea ce vreau este să iau atitudine, să nu îngenunchez, să nu accept totul."
Prin urmare, o schimbare de putere în favoarea lui Georgescu ar putea cauza probleme majore pentru Alianță,
mai ales că România este o țară-cheie pentru NATO:
Alianța are acces la Marea Neagră prin România, unde se află și peninsula Crimeea,
de mare importanță strategică pentru Rusia.
În cazul unui conflict cu Rusia, România ar putea forma flancul sudic datorită poziției sale geografice.
Cheltuielile militare ale României depășesc obiectivul NATO de 2% și a furnizat
Ucrainei un sistem de apărare antirachetă Patriot.
Cea mai mare bază NATO din Europa se construiește în prezent în România la un cost de 2,5 miliarde de
euro și va oferi spațiu pentru 10 000 de soldați.
Deveselu din România găzduiește, de asemenea, unul dintre cele două situri NATO de apărare antirachetă.
Putin a precizat în mod repetat că vede acest lucru ca pe o amenințare, deoarece Rusia se teme că de
acolo ar putea fi lansate rachete de croazieră și rachete Tomahawk cu capacitate nucleară.
Georgescu a descris aceste rachete drept o rușine națională.
NATO cu siguranță nu vrea să audă astfel de lucruri.
Georgescu nu este în linie cu establishmentul politic nici în alte domenii.
El nu crede că CO2 este responsabil pentru schimbările climatice și a descris izolarea
coronavirusurilor drept o crimă împotriva umanității.
În calitate de fost președinte al Clubului de la Roma pentru Europa și de "raportor special al ONU privind
drepturile omului și deșeurile periculoase", Georgescu a avut, de asemenea, o perspectivă
asupra cercurilor superioare ale conducătorilor globali și a devenit un avertizor.
El a mărturisit că există un sistem oligarhic mondial care controlează marile puteri globale și ai cărui
membri sunt conectați printr-un sistem de pedofilie.
Prin aceste declarații și poziții, Georgescu a pornit pe un curs de confruntare deschisă cu puterile globale,
care în mod evident nu au vrut să stea deoparte și să-l vadă pe acest om în centrul atenției
într-unul dintre cele mai importante state NATO.
Prin urmare, se pune întrebarea dacă anumite cercuri au solicitat Curții Constituționale să își reconsidere
decizia de a recunoaște alegerile în 3 decembrie.
Putem doar să speculăm dacă ridicarea surprinzătoare a veto-ului pe termen lung al Austriei împotriva aderării
depline a României la spațiul Schengen, o săptămână mai târziu, a fost adăugată ca un "îndulcitor".
Odată cu decizia Curții Constituționale, întregul proces electoral o ia de la capăt.
Va trece mult timp până când alegerile se vor repeta; se discută despre o dată la mijlocul sau sfârșitul
lunii martie, deoarece, după recentele alegeri parlamentare, nu a fost format încă un
guvern care să poată organiza aceste alegeri.
Data noilor alegeri prezidențiale va fi stabilită numai după formarea unei coaliții de guvernare.
Acesta este momentul în care încep să curgă termenele limită pentru declararea candidaturilor
și pentru retrimiterea semnăturilor de susținere.
Este discutabil dacă Georgescu va putea candida din nou sau dacă vor fi găsite sau
construite suficiente acuzații până atunci pentru a-l exclude complet din alegeri.
Actualul președinte și om al WEF, Klaus Iohannis, care a candidat și pentru funcția de secretar
general al NATO în acest an, și-a declarat deja intenția de a rămâne în funcție până la alegeri.
În urma deciziei Curții, Iohannis a avut o discuție detaliată cu președintele
Comisiei Europene, Ursula von der Leyen.
Ambii au convenit apoi că doresc să "consolideze securitatea rețelelor sociale".
În limbaj simplu, acest lucru înseamnă, probabil, utilizarea cenzurii sau a altor metode pentru a se
asigura că Georgescu nu poate obține o acoperire mare pe rețelele sociale în cazul unor alte alegeri.
Restul presei are acum câteva luni la dispoziție să se năpustească asupra lui Călin
Georgescu și să-l facă imposibil pentru popor.
Marea întrebare este dacă poporul român se va conforma acestor eforturi sau dacă va decide
în favoarea unei schimbări majore de curs. QSt