Rumunský ústavný súd 6. decembra zrušil prvé kolo prezidentských volieb a rozhodol, že celý volebný proces sa musí zopakovať.
Călin Georgescu, ktorý je nezávislý od strany, získal v prvom kole hlasovania najviac hlasov a v druhom kole by
sa stretol s Elenou Lasconiovou z liberálnej strany USR.
Toto druhé kolo volieb už prebiehalo medzi rumunskými občanmi žijúcimi v zahraničí a podľa prieskumov mal Georgescu
veľkú šancu na víťazstvo, keď ho súd prekvapivo zastavil.
Toto rozhodnutie je veľmi kontroverzné doma aj v zahraničí a podľa mnohých pozorovateľov predstavuje
nezákonný zásah do demokratických procesov v krajine.
Lasconi sa sťažoval, že demokracia je pošliapavaná.
Georgescu a kandidát strany AUR George Simion, ktorý bol porazený v prvom kole hlasovania, hovorili o štátnom prevrate.
Nemecký denník Die Welt tiež použil výraz "štátny prevrat" a napísal, že prvýkrát v histórii EÚ sa
voľby rušia, "pretože hrozí nesprávny výsledok".
Existujú dostatočné dôvody pre toto rozhodnutie?
Zrušenie volieb je ďalekosiahle rozhodnutie, pre ktoré musia existovať závažné dôvody.
Bolo manipulované s volebnými urnami alebo hlasovacími zariadeniami?
Počítali sa hlasy viac ako raz?
Boli výsledky sfalšované?
Boli hlasovacie lístky vydané viackrát?
Bol na ľudí vyvíjaný nátlak, aby hlasovali?
Nič také nie je známe.
Proces sčítania hlasov v Rumunsku je veľmi transparentný.
Zástupcovia všetkých strán sledujú priebeh hlasovania a zúčastňujú sa na sčítavaní hlasovacích lístkov.
Všetko zaznamenávajú kamery.
Napriek tomu ústavný súd, v ktorom 8 z 9 sudcov pochádza z etablovaných strán PSD a PNL, nariadil
po voľbách bez odôvodnenia prepočítanie hlasov.
Voľby boli preto dokonca dvakrát kontrolované.
Prepočítanie však neviedlo k žiadnym odlišným výsledkom.
3. decembra, len tri dni pred zrušením volieb, Ústavný súd vyhlásil voľby za zákonné.
Neboli zistené žiadne dôkazy o volebných podvodoch. Kde sa teda krátko nato vzala náhla zmena názoru súdu?
Deň po potvrdení legitímnosti výsledku volieb rumunský prezident Klaus Iohannis zverejnil päť správ spravodajských služieb, ktoré
naznačovali, že Georgescovo zvolenie umožnila koordinovaná kampaň v sociálnych médiách, ktorú pravdepodobne viedol štátny aktér.
Tisíce takzvaných spiacich účtov na platforme pre krátke videá Tiktok a Telegram, ktoré boli vytvorené pred
rokmi, ale potom sa nepoužívali, boli aktivované na podporu Georgesca a robili mu masívnu reklamu.
Georgescu vraj podporovali aj platení in-fluenceri .
Medzitým sa uskutočnili aj razie proti podozrivým Georgescovým stúpencom.
Samotný Georgescu popiera, že by takéto príkazy zadával. Tvrdí tiež, že na volebnú kampaň neminul žiadne peniaze.
Zasahovanie zo zahraničia
Či Călina Georgesca skutočne podporovali Rusi, nemožno na základe súčasných poznatkov adekvátne posúdiť.
Je to však určite možné - a víťazstvo Georgesca by bolo určite aj v záujme Ruska.
Otázkou však je, či uprednostňovanie kandidáta na sociálnej sieti naozaj stačí na zrušenie volieb.
Napokon bolo jasne overené, že samotné voľby boli zákonné.
Aj keby bol Georgescu naozaj silne propagovaný, stále je na voličoch, aby sa rozhodli, kam chcú dať svoj krížik.
Okrem toho, hoci Georgescu bol silne prítomný na TikToku, takmer vôbec sa nezúčastňoval na televíznych debatách.
Celkovo boli v masmédiách prítomní najmä kandidáti etablovaných strán.
Predpokladaná výhoda TikToku sa rýchlo zruší.
Okrem toho sú tu určite aj ďalší hráči zo zahraničia, ktorí určite zasahovali do volebnej kampane.
Je verejným tajomstvom, že napríklad miliardár George Soros sa už dlhé roky masívne angažuje v politickom dianí vo všetkých
východoeurópskych krajinách, vybudoval sieť mimovládnych organizácií a prostredníctvom darov financuje médiá,
univerzity a mnohé ďalšie, a tak ich usmerňuje želaným smerom.
V roku 2017 sa rumunskí sociálni demokrati pokúsili obmedziť vplyv Sorosových mimovládnych organizácií
zákonom, čo viedlo ku krvavým pouličným protestom.
Politici, ako napríklad bývalý líder sociálnych demokratov Liviu Dragnea, ktorí verejne kritizovali Sorosa, sa
stali terčom žalôb, pokusov o zastrašovanie a boli zosmiešňovaní ako konšpirační teoretici a hlupáci.
Bývalý rumunský premiér Victor Ponta uviedol, že existujú náznaky, že Soros zohral úlohu pri zvrhnutí jeho vlády.
Medzitým Soros natoľko zjednotil tri hlavné strany, že rumunský politológ Bogdan Duca v roku 2020
povedal, že Soros v Rumunsku už nemá žiadne výzvy.
V súvislosti so stranou USR zašiel dokonca tak ďaleko, že povedal, že Soros má v Rumunsku vlastnú stranu USR.
Cudzinec Soros tak už roky ovláda politickú scénu.
Toto zahraničné zasahovanie však ešte nikdy nespôsobilo, že by Ústavný súd zrušil voľby.
Tak prečo práve teraz?
Jedným z dôležitých vysvetlení môže byť Georgescov postoj k vojne na Ukrajine, ktorý obhajoval počas svojej volebnej kampane.
Georgescu sa vždy vyjadroval proti dodávkam zbraní na Ukrajinu a za mierové rokovania.
Zasadzuje sa za dialóg s Ruskom a chce, aby rumunský ľud nebol zapojený do vojny a nefinancoval ju.
Peniaze patria rumunskému ľudu a mali by sa použiť v jeho prospech.
Keď Georgescu vyhral prvé kolo volieb, v centrále NATO sa museli rozozvučať poplašné zvony.
Dôvodom je, že prezident má v Rumunsku veľmi silné postavenie, najmä pokiaľ ide o bezpečnostnú politiku.
Je vrchným veliteľom ozbrojených síl a zodpovedá za zahraničnú politiku.
Zastupuje krajinu na samitoch NATO a EÚ.
Má tiež právo iniciovať referendá o otázkach národného záujmu.
Georgescu zdôraznil, že nechce vystúpiť z NATO ani z EÚ.
"Chcem však zaujať postoj, nekľačať na kolenách, neprijímať všetko."
Zmena moci v prospech Georgesca by preto mohla Aliancii spôsobiť veľké problémy, najmä
preto, že Rumunsko je pre NATO kľúčovou krajinou:
Aliancia má prístup k Čiernemu moru cez Rumunsko, kde sa nachádza aj Krymský polostrov,
ktorý má pre Rusko veľký strategický význam.
V prípade konfliktu s Ruskom by Rumunsko vzhľadom na svoju geografickú polohu mohlo tvoriť južné krídlo.
Rumunské vojenské výdavky presahujú 2 % cieľ NATO a dodalo Ukrajine systém protiraketovej obrany Patriot.
V Rumunsku sa v súčasnosti buduje najväčšia základňa NATO v Európe za 2,5 miliardy eur,
ktorá poskytne priestor pre 10 000 vojakov.
V Deveselu v Rumunsku sa nachádza aj jedno z dvoch miest protiraketovej obrany NATO.
Putin dal opakovane najavo, že to považuje za hrozbu, pretože Rusko sa obáva, že by odtiaľ mohli byť
vypustené aj rakety Tomahawk s jadrovými hlavicami.
Georgescu označil tieto strely za národnú hanbu.
NATO určite nerado počúva takéto veci.
Georgescu nie je v súlade s politickým establišmentom ani v iných oblastiach.
Neverí, že CO2 je zodpovedný za klimatické zmeny, a uzávery koronavírusov označil za zločin proti ľudskosti.
Ako bývalý prezident Rímskeho klubu pre Európu a ako "osobitný spravodajca OSN pre ľudské práva a nebezpečný
odpad" mal Georgescu prehľad aj o vyšších kruhoch globálnych vládcov a stal sa informátorom.
Svedčil, že existuje celosvetový oligarchický systém, ktorý ovláda hlavné svetové mocnosti a
ktorého členovia sú prepojení systémom pedofílie.
Týmito vyhláseniami a postojmi sa Georgescu dostal do otvorenej konfrontácie s globálnymi mocnosťami, ktoré sa
zjavne nechceli prizerať, ako tento muž dobýva ústrednú pozíciu v jednom z najdôležitejších štátov NATO.
Vyvstáva preto otázka, či určité kruhy vyzvali Ústavný súd, aby prehodnotil svoje rozhodnutie o uznaní volieb z 3. decembra.
Môžeme len špekulovať, či prekvapivé zrušenie dlhodobého veta Rakúska proti plnému vstupu Rumunska do schengenského
priestoru o týždeň neskôr bolo pridané ako "sladidlo".
Rozhodnutím Ústavného súdu sa celý volebný proces začína odznova.
Do opakovania volieb uplynie ešte veľa času; diskutuje sa o termíne v polovici alebo na konci marca, keďže po
nedávnych parlamentných voľbách ešte nebola vytvorená vláda, ktorá by mohla tieto voľby zorganizovať.
Dátum nových prezidentských volieb bude stanovený až po vytvorení vládnej koalície.
Vtedy začínajú plynúť lehoty na ohlásenie kandidatúry a opätovné predloženie podporných podpisov.
Je otázne, či Georgescu bude môcť opäť kandidovať, alebo či sa dovtedy nájdu alebo skonštruujú
dostatočné obvinenia, ktoré ho úplne vylúčia z volieb.
Súčasný prezident a člen WEF Klaus Iohannis, ktorý sa tento rok uchádzal aj o post generálneho tajomníka NATO,
už deklaroval svoj zámer zostať vo funkcii až do volieb.
Po rozhodnutí súdu Iohannis podrobne diskutoval s predsedníčkou Európskej komisie Ursulou von der Leyenovou.
Obaja sa potom zhodli, že chcú "posilniť bezpečnosť sociálnych sietí".
V jednoduchom jazyku to pravdepodobne znamená, že sa použije cenzúra alebo iné metódy, aby sa zabezpečilo,
že Georgescu nebude môcť dosiahnuť veľký dosah na sociálnych sieťach v prípade ďalších volieb.
Zvyšok médií má teraz niekoľko mesiacov na to, aby sa vrhli na Călina Georgesca a znemožnili ho ľuďom.
Veľkou otázkou je, či rumunský ľud vyhovie týmto snahám, alebo sa rozhodne pre zásadnú zmenu kurzu.