Romunsko ustavno sodišče je 6. decembra razveljavilo prvi krog predsedniških volitev in
odločilo, da je treba celoten volilni postopek ponoviti.
V prvem krogu glasovanja je največ glasov prejel Călin Georgescu, ki je neodvisen od stranke in bi se v drugem
krogu pomeril z Eleno Lasconi iz liberalne stranke USR.
Ta drugi krog volitev je že potekal med romunskimi državljani, ki živijo v tujini, in glede na ankete je imel Georgescu dobre
možnosti za zmago, ko ga je sodišče presenetljivo ustavilo.
Ta odločitev je zelo sporna doma in v tujini ter po mnenju številnih opazovalcev pomeni
nezakonito vmešavanje v demokratične procese v državi.
Lasconi se je pritoževal, da je demokracija poteptana.
Georgescu in kandidat stranke AUR George Simion, ki je bil poražen v prvem krogu glasovanja, sta govorila o državnem udaru.
Tudi nemški časnik Die Welt je uporabil izraz "državni udar" in zapisal, da so bile volitve prvič v
zgodovini EU razveljavljene, "ker je bil izid napačen".
Ali so razlogi za to odločitev zadostni?
Razveljavitev volitev je daljnosežna odločitev, za katero morajo obstajati pomembni razlogi.
Ali so bile volilne skrinjice ali glasovalne naprave prirejene?
Ali so bili glasovi prešteti večkrat?
Ali so bili rezultati ponarejeni?
Ali so bile glasovnice izdane večkrat?
Ali so bili ljudje pod pritiskom prisiljeni glasovati?
Nič takega ni znano.
V Romuniji je postopek štetja zelo pregleden.
Predstavniki vseh strank opazujejo potek glasovanja in sodelujejo pri štetju glasovnic.
Vse je zabeleženo s kamerami.
Kljub temu je ustavno sodišče, v katerem je 8 od 9 sodnikov iz uveljavljenih strank PSD in PNL, po
volitvah neupravičeno odredilo ponovno štetje glasov.
Volitve so bile zato celo dvakrat preverjene.
Vendar se rezultati ponovnega štetja niso spremenili.
Ustavno sodišče je 3. decembra, le tri dni pred razveljavitvijo volitev, razglasilo volitve za zakonite.
Dokazov o volilnih goljufijah ni bilo. Od kod torej nenadna sprememba mnenja sodišča kmalu zatem?
Dan po ugotovitvi legitimnosti izida volitev je romunski predsednik Klaus Iohannis objavil pet poročil obveščevalnih
služb, ki so nakazovala, da je Georgescujevo izvolitev omogočila usklajena kampanja v družbenih
medijih, ki jo je zelo verjetno izvedel državni akter.
Na tisoče tako imenovanih spečih računov na platformah za kratke videoposnetke Tiktok in Telegram, ki so bili ustvarjeni že
pred leti, a jih nato niso uporabljali, je bilo aktiviranih za podporo Georgescuja in njegovo množično oglaševanje.
Georgescuja naj bi podprli tudi plačani in-fluencerji .
Medtem so bile izvedene tudi racije pri domnevnih podpornikih Georgescuja.
Georgescu sam zanika, da bi dal takšna naročila. Prav tako trdi, da za volilno kampanjo ni porabil nobenega denarja.
Vmešavanje iz tujine
Ali so Călina Georgescuja res podpirali Rusi, na podlagi sedanjega znanja ni mogoče ustrezno oceniti.
Vendar je to vsekakor mogoče - in zmaga Georgescuja bi bila zagotovo tudi v interesu Rusije.
Vendar se postavlja vprašanje, ali je naklonjenost kandidatu na platformi družbenih medijev res dovolj za razveljavitev volitev.
Navsezadnje je bilo jasno potrjeno, da so bile volitve zakonite.
Tudi če je bil Georgescu res močno oglaševan, se morajo volivci odločiti, kje bodo postavili svoj križ.
Čeprav je bil Georgescu močno prisoten na omrežju TikTok, se skorajda ni udeležil nobene televizijske razprave.
Na splošno so bili v množičnih medijih prisotni predvsem kandidati uveljavljenih strank.
Domnevna prednost Tiktoka se hitro izniči.
Poleg tega so v volilno kampanjo zagotovo posegli tudi drugi akterji iz tujine.
Javna skrivnost je na primer, da je milijarder George Soros že vrsto let množično vpleten v politično dogajanje v vseh
vzhodnoevropskih državah, da je zgradil mrežo nevladnih organizacij in da z donacijami financira medije, univerze
in še veliko drugega ter jih tako usmerja v želeno smer.
Leta 2017 so romunski socialdemokrati poskušali z zakonom omejiti vpliv Sorosovih nevladnih
organizacij, kar je privedlo do krvavih uličnih protestov.
Politiki, kot je nekdanji vodja socialdemokratov Liviu Dragnea, ki so javno kritizirali Sorosa, so bili deležni tožb, poskusov
ustrahovanja in zasmehovanja kot teoretiki zarote in debili.
Nekdanji romunski premier Victor Ponta je izjavil, da obstajajo indici, da je Soros sodeloval pri strmoglavljenju njegove vlade.
Medtem je Soros tri glavne stranke tako zelo uskladil, da je romunski politolog Bogdan Duca leta
2020 dejal, da Soros v Romuniji nima več izzivov.
V zvezi s stranko USR je šel celo tako daleč, da je dejal, da ima Soros v Romuniji svojo stranko, USR.
Tujec Soros tako že leta prevladuje na političnem prizorišču.
Vendar zaradi tega tujega vmešavanja ustavno sodišče še nikoli ni razveljavilo volitev.
Zakaj torej zdaj?
Ena od pomembnih razlag za to bi lahko bilo Georgescujevo stališče do vojne v Ukrajini, ki ga je zagovarjal med volilno kampanjo.
Georgescu je vedno nasprotoval dobavi orožja Ukrajini in se zavzemal za mirovna pogajanja.
Zavzema se za dialog z Rusijo in želi, da romunski narod ne bi bil vpleten v vojno in da je ne bi financiral.
Denar pripada romunskemu ljudstvu in ga je treba porabiti zanj.
Ko je Georgescu zmagal v prvem krogu volitev, so morale te izjave sprožiti alarm na sedežu Nata.
Predsednik ima namreč v Romuniji zelo močan položaj, zlasti na področju varnostne politike.
Je vrhovni poveljnik oboroženih sil in odgovoren za zunanjo politiko.
Predstavlja državo na vrhovih Nata in EU.
Prav tako ima pravico, da sproži referendum o vprašanjih nacionalnega interesa.
Georgescu je poudaril, da ne želi izstopiti iz Nata ali EU.
"Toda želim se postaviti na stališče, ne klečati, ne sprejemati vsega."
Sprememba oblasti v korist Georgescuja bi zato lahko povzročila velike težave zavezništvu,
zlasti ker je Romunija ključna država za Nato:
Zavezništvo ima dostop do Črnega morja prek Romunije, kjer se nahaja tudi Krimski
polotok, ki je za Rusijo strateško zelo pomemben.
V primeru spora z Rusijo bi lahko Romunija zaradi svoje geografske lege tvorila južno krilo.
Romunska vojaška poraba presega Natov 2-odstotni cilj in je Ukrajini dobavila sistem protiraketne obrambe Patriot.
V Romuniji trenutno gradijo največje Natovo oporišče v Evropi, ki bo stalo 2,5 milijarde
evrov in v katerem bo prostora za 10.000 vojakov.
V Deveselu v Romuniji je tudi eno od dveh Natovih območij protiraketne obrambe.
Putin je že večkrat dal jasno vedeti, da to predstavlja grožnjo, saj se Rusija boji, da bi lahko od tam izstrelili tudi
rakete Tomahawk, ki lahko nosijo jedrsko orožje, in rakete.
Georgescu je te rakete označil za nacionalno sramoto.
Nato takšnih stvari zagotovo ne sliši rad.
Georgescu tudi na drugih področjih ni v skladu s političnim establišmentom.
Ne verjame, da je CO2 odgovoren za podnebne spremembe, in je zaprtje koronavirusov označil za zločin proti človeštvu.
Kot nekdanji predsednik Rimskega kluba za Evropo in "posebni poročevalec ZN za človekove pravice in nevarne
odpadke" je imel Georgescu vpogled tudi v višje kroge svetovnih vladarjev in je postal žvižgač.
Pričal je, da obstaja svetovni oligarhični sistem, ki obvladuje najpomembnejše globalne centre moči
in katerega člani so povezani s sistemom pedofilije.
S temi izjavami in stališči se je Georgescu podal na pot odprtega soočenja z globalnimi silami, ki očitno niso
želele gledati, kako ta človek osvaja osrednji položaj v eni od najpomembnejših držav Nata.
Zato se postavlja vprašanje, ali so določeni krogi pozvali Ustavno sodišče, naj ponovno preuči
svojo odločitev o priznanju volitev z dne 3. decembra.
Samo ugibamo lahko, ali je bila presenetljiva ukinitev avstrijskega veta proti polnemu pristopu Romunije k
schengenskemu območju teden dni pozneje dodana kot "posladek".
Z odločitvijo ustavnega sodišča se celoten volilni postopek začenja znova.
Do ponovitve volitev bo preteklo še veliko časa; razpravlja se o datumu sredi ali konec marca, saj po nedavnih
parlamentarnih volitvah še ni bila oblikovana vlada, ki bi lahko organizirala te volitve.
Datum novih predsedniških volitev bo določen šele po oblikovanju vladajoče koalicije.
Takrat začnejo teči roki za prijavo kandidatur in ponovno predložitev podpisov podpore.
Vprašljivo je, ali bo Georgescu lahko ponovno kandidiral in ali bodo do takrat našli ali sestavili dovolj
obtožnic, da ga bodo v celoti izključili iz volitev.
Sedanji predsednik in član WEF Klaus Iohannis, ki se je letos potegoval tudi za položaj generalnega sekretarja Nata,
je že izjavil, da namerava ostati na položaju do volitev.
Po odločitvi sodišča se je Iohannis podrobno pogovoril s predsednico Evropske komisije Ursulo von der Leyen.
Oba sta se nato strinjala, da želita "okrepiti varnost družbenih omrežij".
V preprostem jeziku to verjetno pomeni uporabo cenzure ali drugih metod, da bi zagotovili, da Georgescu v primeru novih volitev
ne bo mogel doseči velikega dosega na družbenih omrežjih.
Ostali mediji imajo zdaj nekaj mesecev časa, da se spravijo na Călina Georgescuja in ga onemogočijo ljudem.
Veliko vprašanje je, ali bo romunsko ljudstvo upoštevalo ta prizadevanja ali pa se bo odločilo za veliko spremembo.