Den 6 december ogiltigförklarade den rumänska författningsdomstolen den första omgången i presidentvalet
och beslutade att hela valprocessen måste göras om.
I den första valomgången fick Călin Georgescu, som är oberoende av partiet, flest röster och skulle ha tävlat mot
Elena Lasconi från det liberala partiet USR i slutomgången.
Detta andra val var redan igång bland rumänska medborgare som bor utomlands och enligt opinionsundersökningar
hade Georgescu en god chans att vinna det när det överraskande stoppades av domstolen.
Detta beslut är mycket kontroversiellt både i hemlandet och utomlands och utgör enligt många observatörer
ett olagligt ingrepp i landets demokratiska processer.
Lasconi beklagade sig över att demokratin trampades under fötterna.
Georgescu och AUR:s kandidat George Simion, som förlorade i den första valomgången, talade om en statskupp.
Den tyska tidningen Die Welt använde också begreppet "statskupp" och skrev att det var första gången i EU:s historia som ett
val ställdes in "eftersom fel resultat var nära förestående".
Finns det tillräckliga skäl för detta beslut?
Att ställa in ett val är ett långtgående beslut som det måste finnas tungt vägande skäl för.
Har valurnorna eller röstningsmaskinerna manipulerats?
Räknades rösterna mer än en gång?
Förfalskades resultaten?
Utfärdades valsedlar mer än en gång?
Blev människor pressade att rösta?
Inget liknande är känt.
Räkningsprocessen i Rumänien är mycket transparent.
Företrädare för alla partier observerar röstningsprocessen och deltar i räkningen av valsedlarna.
Allt spelas in av kameror.
Författningsdomstolen, där 8 av 9 domare kommer från de etablerade partierna PSD och PNL, beordrade dock
en omräkning av rösterna efter valet utan motivering.
Valet blev därför till och med dubbelkontrollerat.
Omräkningen ledde dock inte till något annat resultat.
Den 3 december, bara tre dagar innan valet ogiltigförklarades, förklarade författningsdomstolen att valet var lagligt.
Det fanns inga bevis för valfusk. Så varifrån kom domstolens plötsliga sinnesändring strax efteråt?
Dagen efter att valresultatets legitimitet hade fastställts offentliggjorde Rumäniens president Klaus Iohannis fem rapporter
från underrättelsetjänster som tydde på att en samordnad kampanj i sociala medier av en högst trolig
statlig aktör hade underlättat valet av Georgescu.
Tusentals så kallade sovande konton på kortvideoplattformen Tiktok och Telegram, som hade skapats för flera år
sedan men sedan inte använts, hade aktiverats för att stödja Georgescu och göra massiv reklam för honom.
Det ska också ha funnits betalda in-fluencers som stödde Georgescu.
Under tiden har razzior också genomförts mot misstänkta anhängare till Georgescu.
Georgescu själv förnekar att han skulle ha gjort sådana beställningar. Han hävdar också att han
inte har spenderat några pengar på valkampanjen.
Störningar från utlandet
Huruvida Călin Georgescu verkligen fick stöd av ryssarna kan inte bedömas på ett adekvat sätt utifrån nuvarande kunskap.
Men det är absolut tänkbart - och en seger för Georgescu skulle säkert också ha legat i Rysslands intresse.
Frågan är dock om det verkligen räcker med att favorisera en kandidat på en social medieplattform för att avbryta valet.
Det var trots allt tydligt verifierat att valet i sig var lagligt.
Även om Georgescu verkligen fick mycket reklam är det fortfarande upp till väljarna att bestämma var de vill sätta sitt kryss.
Dessutom deltog Georgescu knappt i några TV-debatter, trots att han hade en stark närvaro på TikTok.
Överlag var det främst de etablerade partiernas kandidater som syntes i massmedia.
Den förmodade TikTok-fördelen upphävs snabbt.
Utöver det finns det säkert andra aktörer från utlandet som har lagt sig i valkampanjen.
Det är t.ex. en öppen hemlighet att miljardären George Soros sedan många år tillbaka är massivt involverad i politiska
händelser i alla östeuropeiska länder, har byggt upp ett nätverk av NGO:er och finansierar medier, universitet och mycket annat
genom donationer och på så sätt styr dem i önskad riktning.
År 2017 försökte de rumänska socialdemokraterna begränsa Soros NGO:s inflytande genom en
lag, vilket ledde till blodiga gatuprotester.
Politiker som den tidigare ledaren för socialdemokraterna, Liviu Dragnea, som offentligt kritiserade Soros,
utsattes för stämningar, hotförsök och förlöjligades som konspirationsteoretiker och idioter.
Rumäniens tidigare premiärminister Victor Ponta uppgav att det fanns indikationer på att Soros
hade spelat en roll i störtandet av hans regering.
Under tiden har Soros fått de tre stora partierna att gå så långt i linje att den rumänske statsvetaren Bogdan Duca 2020 sa
att det inte längre fanns några utmaningar för Soros i Rumänien.
När det gäller USR-partiet gick han till och med så långt som att säga att Soros hade sitt eget parti i Rumänien, USR.
Soros, som är en utlänning, har därmed dominerat det politiska landskapet i flera år.
Denna utländska inblandning har dock aldrig lett till att författningsdomstolen ogiltigförklarat ett val.
Så varför nu?
En viktig förklaring till detta kan vara Georgescus inställning till kriget i Ukraina, som han förespråkade under sin valkampanj.
Georgescu har alltid uttalat sig mot vapenleveranser till Ukraina och för fredsförhandlingar.
Han förespråkar en dialog med Ryssland och vill hålla det rumänska folket utanför kriget och inte finansiera det.
Pengarna tillhör det rumänska folket och ska användas till dem.
Dessa uttalanden måste ha fått varningsklockorna att ringa på NATO:s högkvarter när Georgescu vann den första valomgången.
Detta beror på att presidenten har en mycket stark ställning i Rumänien, särskilt när det gäller säkerhetspolitiken.
Han är överbefälhavare för de väpnade styrkorna och ansvarig för utrikespolitiken.
Han representerar landet vid Nato- och EU-toppmöten.
Den har också rätt att ta initiativ till folkomröstningar i frågor av nationellt intresse.
Georgescu betonade att han inte vill lämna NATO eller EU.
"Men vad jag vill är att ta ställning, att inte stå på knä, att inte acceptera allt."
Ett maktskifte till förmån för Georgescu skulle därför kunna orsaka stora problem för alliansen,
särskilt som Rumänien är ett nyckelland för NATO:
Alliansen har tillgång till Svarta havet via Rumänien, där även Krimhalvön, som är av
stor strategisk betydelse för Ryssland, ligger.
I händelse av en konflikt med Ryssland skulle Rumänien kunna utgöra den södra flanken på grund av sitt geografiska läge.
Rumäniens militärutgifter överstiger NATO:s 2%-mål och har försett Ukraina med ett Patriot-missilförsvarssystem.
Den största NATO-basen i Europa byggs för närvarande i Rumänien till en kostnad av 2,5 miljarder
euro och kommer att ge plats för 10.000 soldater.
Deveselu i Rumänien är också hemvist för en av Natos två anläggningar för missilförsvar.
Putin har upprepade gånger gjort klart att han ser detta som ett hot, eftersom Ryssland fruktar att
kärnvapenkapabla Tomahawk-kryssningsmissiler och raketer också kan avfyras därifrån.
Georgescu har beskrivit dessa missiler som en nationell skamfläck.
NATO tycker verkligen inte om att höra sådana saker.
Georgescu är inte heller i linje med det politiska etablissemanget på andra områden.
Han tror inte att CO2 är ansvarig för klimatförändringarna och beskrev nedstängningarna på grund
av coronaviruset som ett brott mot mänskligheten.
Som tidigare ordförande för Romklubben i Europa och som "FN:s särskilda rapportör om mänskliga rättigheter och
farligt avfall" hade Georgescu också insikter i de högre kretsarna av globala makthavare och blev en visselblåsare.
Han vittnade om att det finns ett världsomspännande oligarkiskt system som kontrollerar de stora globala makthavarna
och vars medlemmar är sammankopplade genom ett pedofilisystem.
Med dessa uttalanden och ställningstaganden har Georgescu slagit in på en öppen konfrontationskurs med de globala makthavarna, som
uppenbarligen inte ville stå bredvid och se på när denne man erövrade den centrala
positionen i en av de viktigaste NATO-staterna.
Man kan därför fråga sig om vissa kretsar har uppmanat författningsdomstolen att ompröva
sitt beslut att erkänna valet den 3 december.
Vi kan bara spekulera i om det överraskande upphävandet av Österrikes långvariga veto mot Rumäniens
fullständiga anslutning till Schengenområdet en vecka senare lades till som ett "sötningsmedel".
I och med författningsdomstolens beslut börjar hela valprocessen om på nytt.
Det kommer att gå lång tid innan valet upprepas; ett datum i mitten eller slutet av mars diskuteras, eftersom
det ännu inte har bildats någon regering efter det senaste parlamentsvalet som kan organisera detta val.
Datumet för det nya presidentvalet kommer att fastställas först när en regeringskoalition har bildats.
Det är då tidsfristerna för att anmäla kandidaturer och skicka in stödjande underskrifter börjar löpa.
Det är tveksamt om Georgescu kommer att kunna ställa upp igen, eller om tillräckliga anklagelser kommer att hittas
eller konstrueras för att helt utesluta honom från valet.
Den nuvarande presidenten och WEF-mannen Klaus Iohannis, som också kandiderade till posten som NATO:s
generalsekreterare i år, har redan förklarat sin avsikt att sitta kvar på sin post fram till valet.
Efter domstolens beslut hade Iohannis en ingående diskussion med EU-kommissionens ordförande Ursula von der Leyen.
Båda var sedan överens om att de ville "stärka säkerheten i sociala nätverk".
I klartext innebär det sannolikt att man med hjälp av censur eller andra metoder ser till att Georgescu inte kan få en
stor räckvidd på sociala nätverk i händelse av ett nytt val.
Resten av medierna har nu några månader på sig att kasta sig över Călin Georgescu och göra honom omöjlig för folket.
Den stora frågan är om det rumänska folket kommer att följa dessa ansträngningar eller om de
kommer att besluta sig för en större kursändring.