Glavni mediji iznova izvještavaju o temi inflacije.
Stopa inflacije u Njemačkoj je porasla iznenađujuće naglo.
Cijene dobara i usluga porasle su u prosjeku za 2,0%, dok su plaće i nadnice ostale uglavnom nepromijenjene.
Prema studiji koju je naručio TeamBank AG iz Nirnberga, visoka inflacija je prošle godine
predstavljala velike izazove za njemačka domaćinstva.
Ovo se posebno odnosi na povećanje cijena hrane.
Na primjer, cijena maslinovog ulja porasla je za 108% od juna 2021. godine, šećer je postao 74%
skuplji od 2021. godine, a krompir je poskupio za 49,2%.
Cijena hljeba porasla je za oko 37% između 2019. i 2024. – da navedemo samo neke brojke.
Pored poskupljenja struje i grijanja, 52% Nijemaca smatralo je da su poskupljenja u
prehrambenom sektoru imala najveći utjecaj na njih.
Masovni mediji uvijek navode sve vrste razloga koji zvuče uvjerljivo kao uzroke.
Međutim, zanimljivo je da se jedna uzročnost uvijek zanemaruje, iako je vjerovatno jedna od
najvažnijih od svih, jer jednako utiče na sve oblasti života:
Veza između rastućih cijena i našeg monetarnog sistema zasnovanog na dugu – monetarnog sistema koji
ima ogroman utjecaj na cijene dobara, usluga i hrane!
Obim ovoga se jasno može vidjeti u SAD-u.
Državni dug tamo je iznosio 32,9 biliona američkih dolara u 2023. godini.
To je značilo da su 2024. godine morali platiti nezamisliv iznos od preko biliona američkih dolara samo na kamate na javni dug!
Isplate kamata su stoga drugi najveći stavka u američkom budžetu nakon socijalnih rashoda, a stručnjaci
predviđaju da će uskoro postati najveća budžetska stavka.
Prema MMF-u, globalni državni dug će do kraja 2024. godine premašiti granicu od 100 biliona dolara (!).
Sada možete čuti kakve veze ovaj ogroman teret duga ima s trenutnim rastom cijena u predavanju AZK-a koje je
emitovano 2013. godine, ali je i dalje izuzetno aktuelno.
On otkriva dodatne eksplozivne činjenice koje su vam uglavnom uskraćene u glavnim medijima.