Inflācija ir bieža tēma vadošajos plašsaziņas līdzekļos.
Inflācijas līmenis Vācijā ir pārsteidzoši strauji pieaudzis.
Preces un pakalpojumi kļuva vidēji par 2,0 % dārgāki, bet algas un atalgojums gandrīz nemainījās.
TeamBank AG Nirnbergas bankas pasūtītajā pētījumā konstatēts, ka pagājušajā gadā Vācijas
mājsaimniecībām lielas problēmas sagādāja augstā inflācija.
Tas jo īpaši attiecas uz pārtikas cenu pieaugumu.
Piemēram, olīveļļas cena kopš 2021. gada jūnija ir pieaugusi par 108 %, cukura cena kopš 2021. gada ir
palielinājusies par 74 %, bet kartupeļu - par 49,2 %.
No 2019. līdz 2024. gadam maizes cena pieauga par aptuveni 37 % - tikai daži skaitļi.
Papildus elektrības un apkures cenu kāpumam 52 % vāciešu jūtas visvairāk apgrūtināti ar cenu kāpumu pārtikas nozarē.
Plašsaziņas līdzekļos kā cēloņi vienmēr tiek minēti visdažādākie ticami izklausītie iemesli.
Tomēr interesanti ir tas, ka no viena cēloņa vienmēr izvairās, bet tas, iespējams, ir viens no
svarīgākajiem, jo vienlīdz ietekmē visas dzīves jomas:
Saikne starp cenu kāpumu un mūsu parāda naudas sistēmu - monetāro sistēmu, kurai ir milzīga
ietekme uz preču, pakalpojumu un pārtikas cenām!
Tas ir skaidri redzams ASV.
Valsts parāds 2023. gadā bija 32,9 triljoni ASV dolāru.
Tas nozīmē, ka 2024. gadā viņiem būs jāmaksā neiedomājama summa - vairāk nekā viens triljons
ASV dolāru tikai par valsts parāda procentiem!
Tādējādi procenti ir otrais lielākais ASV budžeta postenis aiz sociālajiem izdevumiem, un eksperti
prognozē, ka drīz tie kļūs par lielāko budžeta posteni.
Saskaņā ar SVF datiem līdz 2024. gada beigām pasaules valstu parāds pārsniegs 100 triljonu dolāru (!) robežu.
Kāds ir šī milzīgā parādu nasta sakars ar pašreizējo cenu pieaugumu, tagad var uzzināt AZK prezentācijā, kas
tika pārraidīta 2013. gadā, bet joprojām ir ļoti aktuāla.
Tajā ir sniegti arī citi sprādzienbīstami fakti, kas lielākoties tiek noklusēti no vadošajiem plašsaziņas līdzekļiem.