Tammikuussa 2025 maailman suurin finanssiryhmä BlackRock liittyi kuuden tärkeimmän yhdysvaltalaisen pankin
joukkoon ja vetäytyi Net Zero -ilmastoliittouman jäsenyydestä.
Voimakkain keskuspankki, Federal Reserve, tai lyhyesti FED, jätti ”Network - Green Financial System” -verkoston.
Samaan aikaan Yhdysvaltain uusi presidentti Trump ilmoitti, että hän turvautuu jälleen
kerran täysin fossiilisiin polttoaineisiin.
[Donald Trump: "Me poraamme, kulta, poraamme".
Äärimmäisten sääilmiöiden vuoksi monet nuoret osallistuvat ilmastoliikkeisiin, kuten
Fridays for Future tai Extinction Rebellion.
Suurten sijoittajien vetäytyminen tuntuu varmasti iskulta kasvoihin.
Jotta nykyisiä tapahtumia voitaisiin luokitella paremmin, tarkastellaan ensin ilmastonsuojeluliikkeiden syntyä.
1. Ilmastoliikkeen syntyminen
Vuonna 2006 yhdysvaltalainen poliitikko ja yrittäjä Al Gore asetti maailman yleisön ensimmäistä
kertaa vastakkain elokuvalla "Epämiellyttävä totuus".
Tämä maalaa ihmisen aiheuttaman ilmaston lämpenemisen aiheuttaman tuomiopäivän skenaarion.
Gore on monimiljonääri, ja hän oli Yhdysvaltain 45. varapresidentti presidentti Bill Clintonin aikana.
Al Gore ennusti heinäkuussa 2008: "Nykyinen kurssimme ei ole lainkaan kestävä.
Tutkijat ympäri maailmaa [...] kertovat meille, että meillä on ehkä alle kymmenen vuotta aikaa tehdä dramaattisia muutoksia,
jotta voimme estää ilmastokriisin katastrofaaliset vaikutukset.
[...] Ja ainoa tapa ottaa vastuu on puuttua ongelman ytimeen, nimittäin fossiilisten polttoaineiden polttamiseen."
Tästä lähtien kaikki keskittyi CO2-päästöjen vähentämiseen kaiken pahan syynä.
Goren PR-kulut yleisön voittamiseksi ovat arviolta 300 miljoonaa dollaria pelkästään vuonna 2009.
Esimerkiksi Al Gore perusti järjestöjä, jotka kouluttivat niin sanottuja "ilmastojohtajia" .
Tämä synnytti liikkeet, kuten Fridays for Future ja Extinction Rebellion.
Greta Thunbergin, Luisa Neubauerin ja Alexandria Ocasio-Cortezin kaltaisia idoleita edistettiin
erityisesti ja perustettiin laaja ilmastoverkosto.
2. uudet ”teknologiat” - superrikkaiden liiketoimintamalli.
Julkisuudessa juuri nämä aktivistit, kuten Greta Thunberg, painostivat poliitikkoja mediatehokkailla protesteilla.
Mutta onko tämä yleinen käsitys oikea?
Vuosia ennen Greta Thunbergin ensimmäistä julkista esiintymistä Maailmanpankki ja WEF olivat jo
viitoittamassa uuden "ilmastopolitiikan" suuntaa.
Vuosia ennen ilmastomielenosoitusten alkua myös rahoitusjätit alkoivat sijoittaa satoja miljardeja tulevia
sijoitusrahastoja usein arvottomiin "ilmastoyhtiöihin" ja laajentaa tuotantokapasiteettia.
Tämä antoi niille markkinajohtajan aseman ja teki niistä valmiita suuriin sopimuksiin.
Yllättäen poliitikot alkoivat ryhtyä toimiin pian sen jälkeen, kun Gretan ensimmäinen korkean
profiilin koululakko oli päättynyt elokuussa 2018.
Esimerkiksi silloinen EU:n puheenjohtaja Juncker allekirjoitti 17. lokakuuta 2018 aiesopimuksen "puhtaan
energian" sijoitusrahaston Breakthrough Energy Europe kanssa. Aloituspaketti: 100 miljoonaa euroa.
Superrikkaille jäsenyrityksille olisi näin ollen annettava etuoikeutettu pääsy EU:n rahoitukseen.
Breakthrough Energy -sijoitusrahaston perustaja on Bill Gates.
Jäseninä on superrikkaita, kuten Facebookin Mark Zuckerberg, vipurahastojätti Tiger Managementin Julian
Robertson, Carlyle Groupin perustaja David Rubenstein, George Soros, Alibaban Jack Ma ja muita.
EU on jatkuvasti laajentanut ilmastoteknologian markkinoita.
Helmikuussa 2019 Juncker ehdotti, että joka neljäs euro EU:n talousarviosta käytetään
ilmastonmuutoksen hillitsemiseen vuosina 2022-2027.
Tästä saa sen vaikutelman, että poliitikot ovat lainsäädännöllään tasoittaneet tietä suurten toimijoiden
"ilmastoteknologioiden" erittäin kannattaville markkinoille.
Heillä oli kaksinkertainen mahdollisuus voittaa. Ne pystyivät hyötymään EU:n rahoituksesta ja tuotteidensa suuresta kysynnästä.
EU painostaa maita voimakkaasti vastaamaan tähän kysyntään, koska tuulivoiman, aurinkoenergian ja sähköisen
liikkuvuuden kaltaisia teknologioita edistetään voimakkaasti.
Termit "ekologinen jalanjälki" tai "hiilijalanjälki" kuvastavat sitä, että hiilidioksidista on nyt tullut kaiken mitta.
Yksinkertaisesti sanottuna CO2:sta on tullut eräänlainen uusi valuutta osakemarkkinoilla.
Alusta alkaen on keskitytty täysin hiilidioksidin vähentämiseen, joka on ainoa syy lähes kaikkiin sääongelmiin.
Ei myrskyä ilman samoja uutisotsikoita:
"Ilmastonmuutos on syyllinen! Meidän on vähennettävä hiilidioksidia!".
Se, että muita syitä ei oteta edes etäisesti huomioon todella tuhoisten tulvien ja tulipalojen yhteydessä, saa epäilemään.
Vielä pahempaa on, että tiedeyhteisön ja asiantuntijoiden ääniä, jotka kyseenalaistavat julkisen kertomuksen, ei ole
mitään mahdollisuuksia tulla kuulluiksi tiedotusvälineissä.
Esimerkiksi lukemattomat patentit paljastavat, miten vaivattomasti nykyään voidaan luoda sääkatastrofeja.
Ympäristön tuhoamisesta, kuten metsien hävittämisestä kannattavien raaka-aineiden talteenottoa varten tai tuulipuistojen
laajentamisesta, ei myöskään keskustella juuri koskaan.
Yksipuolinen keskittyminen pelkästään CO2:n aiheuttamaan ”ilmastonmuutokseen” jättää lähes
kokonaan huomiotta vakavat ympäristötuhot ja tuhoojat.
"Ilmastonmuutos" ja ympäristön tuhoutuminen rinnastetaan toisiinsa sopimattomalla tavalla.
Takaisin politiikkaan: Myös Dr. Ottmar Edenhofer vahvistaa, että ilmastopolitiikka ei ole ensisijaisesti
ympäristönsuojelua, vaan kovia taloudellisia etuja.
Hän on Potsdamin ilmastovaikutusten tutkimuslaitoksen johtaja ja pääekonomisti:
"...on todettava selvästi, että ilmastopolitiikan avulla jaamme tosiasiassa maailman varallisuutta uudelleen.
[...] Meidän on vapautettava itsemme siitä harhakuvitelmasta, että kansainvälinen ilmastopolitiikka on ympäristöpolitiikkaa.
Tällä ei ole juuri mitään tekemistä ympäristöpolitiikan, metsien hävittämisen tai
otsonikerroksen reiän kaltaisten ongelmien kanssa."
Väliaikainen johtopäätökseni:
Samalla kun megayhtiöt ja megamiljardöörit kampanjoivat virallisesti kestävämmän kehityksen ja "ilmaston"
puolesta, ne tekevät samaan aikaan valtavia voittoja.
3. Joukkopako ilmastoliittoutumista.
Nyt mennään takaisin alkuun – BlackRockin ja kumppaneiden vetäytymiseen ilmastoliittoutumisesta.
Herää kysymys: MIKSI suurimmat sijoittajat etääntyvät nyt "vihreistä teknologioista" ja luottavat ydinvoimaan?
Ja MIKSI Yhdysvaltain presidentti Trump haluaa jälleen luottaa täysin fossiilisiin polttoaineisiin?
Etkö yhtäkkiä välitä ympäristöstä? Vai ovatko he aina olleet välinpitämättömiä ympäristölle?
Rahoitusasiantuntija ja analyytikko Ernst Wolff esittää hyvin ymmärrettävän syyn.
”Uusi suuri asialista liittyy tekoälyyn.
On mielenkiintoista, että tämänvuotinen Maailman talousfoorumi, Davosin kokous, järjestetään mottona
"Yhteistyö älykkään aikakauden aikana", eli kyse on tekoälystä.
Tekoäly on mainittu viime aikoina yhä uudelleen ja uudelleen, erityisesti täällä Sveitsissä,
kaikissa Maailman talousfoorumia koskevissa raporteissa.
Ja sitä kuvataan aina niin, että se ei ole uhka, vaan se luo uusia työpaikkoja, joten meidän ei tarvitse
olla lainkaan huolissamme. Asia on täysin päinvastoin."
[...] "Voimakkaat tahot ovat luonnollisesti hyvin kiinnostuneita ajamaan tekoälyä
eteenpäin, koska sillä voidaan myös tehdä paljon rahaa.
On myös mielenkiintoista huomata, että BlackRock on juuri vetäytynyt YK:n Net Zero -aloitteesta.
Tämä johtuu siitä, että emme enää keskity ilmastonmuutokseen vaan ydinvoimaan.
Ja koska ydinvoimaloita ei voida rakentaa niin nopeasti, joten kestää useita vuosia - mahdollisesti useita vuosia
- ennen kuin ne ovat käyttövalmiita, meidän on toistaiseksi turvauduttava fossiilisiin polttoaineisiin.
Ja jos luotat niihin, et voi pitää kiinni ilmastoagendasta.
On mielenkiintoista, että kukaan heistä ei ole koskaan sanonut, että ”CO2-vero” pitäisi poistaa.
Niinpä he jatkavat rikastumistaan hillittömästi, ja tulemme tietysti näkemään, että
WEF:ssä koko asia saa jotenkin ideologista tukea."
4. tekoälyn energiankulutus ja sen kestävyys
Tekoälyn kestävyydestä käydään kiivasta keskustelua tekoälyalan yrityksissä.
Marraskuun 26. päivänä 2024 Al Goren verkkosivustolla julkaistiin keskustelujen yhteenveto.
"Erään arvion mukaan OpenAI:n GPT-4 vaati 50 gigawattituntia (GWh) sähköä harjoitteluun - mikä vastaa
suunnilleen pienen kaupungin vuotuista kulutusta.
[...] Kun tekoälymallit kehittyvät yhä paremmiksi, ne vaativat yhä suurempia datakeskuksia.
[...] Zuckerberg sanoi, että yhden datakeskuksen ylläpitämiseen voitaisiin tarvita kokonainen voimalaitos.
[...] Kansainvälinen energiajärjestö (IEA) olettaa, että energian kysyntä lähes kaksinkertaistuu vuosina 2022-2026.
On kuitenkin myös ennusteita, jotka ovat paljon rajumpia. [...]"
Johtopäätös on myös hyvin valaiseva:
"Rehellisesti sanottuna pidämme erittäin epätodennäköisenä, että pilvipalveluntarjoaja hidastaisi datakeskustensa
laajentamista ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi.
Loppujen lopuksi he uskovat olevansa kilpajuoksussa "digitaalisen jumalan" keksimisestä - ja siksi heille riski
siitä, ettei rakenneta tarpeeksi nopeasti, on paljon suurempi kuin riski siitä, että rakennetaan liikaa."
Syy siihen, miksi vaikutusvaltaisimmat muuttavat kurssiaan poispäin vaihtoehtoisista energialähteistä, on tämä:
"Vihreä energia" ei riitä maailmanlaajuisen digitaalisen verkon ja tekoälyn laajentamiseen.
Yhteenveto vielä kerran:
1 Ihmisiä on alusta alkaen peloteltu yksipuolisella CO2-ilmastohälytyksellä.
Al Goren kaltaisten rikkaiden yrityslobbareiden PR-toimistot edistävät Greta Thunbergin kaltaisia mediatehokkaita idoleita.
Ilmastoliike toimii ihmisten äänitorvena poliitikoille.
2 Poliitikot ovat epätavallisen nopeita säätämään lakeja hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi ja luomaan
valtavat markkinat viralliselle "vihreälle teknologialle".
Voittajat: ”gigayhtiöt”, jotka ”sattumalta” investoivat miljardeja juuri näihin teknologioihin jo kauan aiemmin.
Itse asiassa ne ovat kaksinkertaisia voittajia: ne ansaitsevat rahaa tuotteillaan ja saavat myös tukea verokirstusta.
3 Suurimpien toimijoiden teeskennelty kestävyys käy selväksi, kun on kyse niiden "lemmikkihankkeista", kuten tekoälystä.
Sillä ei ole merkitystä, että energiantarve ja usein mainitut hiilidioksidipäästöt kasvavat suunnattomasti.
Unohtakaa muut ympäristötuhot, jotka johtuvat maan raivauksesta, harvinaisten maametallien kaivosten
aiheuttamasta veden ja maaperän myrkyttämisestä jne.
Jotta digitaalinen vallankumous ei vaarantuisi, mikä tahansa keino on hyvä.
Ilmastoliittoumia? Vain niin kauan kuin ne palvelevat rahoitushaiden etuja.
4 Näin ollen on selvää, että vaikutusvaltaisimmat piirit eivät ole koskaan olleet todella kiinnostuneita ympäristönsuojelusta.
Digitaalisen rahoituskompleksin tavoitteena on luoda "digitaalinen jumala".
Ihmisiä ohjataan sivuasioihin, kuten siihen, ovatko ydinvoima ja fossiiliset polttoaineet tai uusiutuvat
energialähteet parempia "ilmaston" säilyttämisessä.
Resurssien kyltymättömät suurkuluttajat on kuitenkin yksinkertaisesti jätetty keskustelun ulkopuolelle.
Johtopäätöksemme: "Ilmastoliike" ei johda mihinkään, ja poliitikot ja suurimmat rahoitusryhmät
käyttävät sitä väärin omien etujensa ajamiseen.
Heti kun ihmiset keskittyvät maapallon liikakäytön todellisiin syyllisiin, se on
ratkaiseva askel kohti todellista ympäristönsuojelua.
Jotta ette joutuisi välineellistämisen kohteeksi, antakaa itsellenne tietoa ilman taipumuksellista käsitystä!