U siječnju 2025., nakon šest najvećih američkih banaka, i BlackRock, najveća svjetska financijska
grupa, povukao se iz Net Zero Climate Alliancea.
Najmoćnija središnja banka, Federalne rezerve, ili skraćeno FED, napustila je "Mrežu zelenih financija".
Istovremeno je novi američki predsjednik Trump najavio da će se ponovno u potpunosti usredotočiti na fosilna goriva.
"Bušit ćemo, dušo, bušit ćemo."
S obzirom na ekstremne vremenske pojave, mnogi mladi uključuju se u klimatske pokrete
poput Fridays for Future i Extinction Rebellion.
Povlačenje velikih ulagača mora vam se činiti kao šamar u lice.
Kako bismo bolje razumjeli trenutne događaje, prvo pogledajmo pojavu pokreta za zaštitu klime.
1. Pojava klimatskog pokreta
Godine 2006. američki političar i poduzetnik Al Gore prvi je put suočio globalnu javnost sa svojim filmom Neugodna istina.
Ovo prikazuje scenarij apokalipse uzrokovan ljudskim globalnim zatopljenjem.
Gore je multimillioner i bio je 45. potpredsjednik Sjedinjenih Američkih Država u administraciji predsjednika Billa Clintona.
Al Gore je predvidio u srpnju 2008.: "Naš trenutni smjer je potpuno neodrživ."
Znanstvenici diljem svijeta kažu nam da možda imamo manje od deset godina u kojima još uvijek imamo priliku
provesti dramatične promjene kako bismo spriječili katastrofalne posljedice klimatske krize.
I jedini način da preuzmemo odgovornost jest da se pozabavimo problemom u korijenu, naime spaljivanjem fosilnih goriva.
Od tada je sav fokus bio na smanjenju emisija CO2 kao korijenu sveg zla.
Procjenjuje se da je Goreov PR-trošak za pridobivanje javnosti iznosio 300 milijuna dolara samo u 2009. godini.
Između ostalog, Al Gore je osnovao organizacije koje su obučavale takozvane "klimatske lidere" .
To je potom dovelo do pokreta poput Fridays for Future i Extinction Rebellion.
Idoli poput Grethe Thunberg, Luise Neubauer i Alexandrije Ocasio-Cortez bili su posebno
promovirani i uspostavljena je velika klimatska mreža.
2. Nove tehnologije kao poslovni model za superbogate
U javnoj percepciji upravo su aktivisti poput Grete Thunberg vršili pritisak na
političare putem medijski učinkovitih prosvjeda.
Ali je li ta percepcija javnosti točna?
godina prije prvog javnog pojavljivanja Grethe Thunberg, Svjetska banka i WEF već su postavljali smjer nove "klimatske politike".
Godinama prije nego što su počeli klimatski prosvjedi, financijski divovi također su počeli ulagati stotine
milijardi u buduće investicijske fondove u često bezvrijedne "klimatske tvrtke" i proširivati proizvodne kapacitete.
To im je omogućilo da se uspostave kao lideri na tržištu i pozicioniraju se za velike poslove.
Iznenađujuće, ubrzo nakon Gretinog prvog medijski uspješnog školskog štrajka u kolovozu
2018., političari su počeli poduzimati mjere.
Na primjer, 17. listopada 2018. tadašnji predsjednik EU-a Juncker potpisao je memorandum o razumijevanju s
fondom za ulaganje u čistu energiju Breakthrough Energy Europe. Početni paket: 100 milijuna eura.
Tako bi superbogatim članskim tvrtkama trebao biti omogućen povlašteni pristup sredstvima EU.
Bill Gates je osnivač investicijskog fonda Breakthrough Energy.
Članovi uključuju izuzetno bogate pojedince poput Marka Zuckerberga iz Facebooka, Juliana Robertsona iz hedge
fondovskog diva Tiger Management, Davida Rubensteina, osnivača Carlyle Group, Georgea Sorosa, Jacka Ma iz Alibabe i drugih.
Tržište "klimatske tehnologije" EU je dosljedno proširivala.
U veljači 2019. Juncker je predložio da se svaki četvrti euro iz proračuna EU potroši na
ublažavanje klimatskih promjena između 2022. i 2027. godine.
Čini se da su političari svojim zakonodavstvom utrli put za vrlo profitabilno tržište "klimatskih tehnologija" glavnih igrača.
Te su tvrtke imale dvostruko veće šanse za uspjeh. Mogle su iskoristiti subvencije EU
i visoku potražnju za svojim proizvodima.
EU vrši ogroman pritisak na zemlje da ispune ovaj zahtjev jer se tehnologije poput energije vjetra,
solarne energije i e-mobilnosti agresivno promiču.
Pojmovi poput "ekološkog otiska" ili "ugljičnog otiska" odražavaju činjenicu da je CO2 sada postao mjera svega.
Jednostavno rečeno, "CO2" je postao svojevrsna nova valuta na burzama.
Od samog početka fokus je bio u potpunosti na smanjenju CO2 kao jedinog uzroka gotovo svih vremenskih problema.
Nema oluje bez istih naslova:
Klimatske promjene su krive! Moramo smanjiti emisije CO2!
Ono što čini skeptičnim jest to što se druge uzroke zaista razarajućih poplava i požara ni izdaleka ne uzimaju u obzir.
Štoviše, glasovi iz znanstvene zajednice i stručnjaka koji dovode u pitanje javni narativ
nemaju nikakve šanse za medijsko pokrivanje.
Na primjer, postoji bezbroj patenata koji otkrivaju kako se danas oluje mogu stvoriti bez napora.
Uništavanje okoliša, poput krčenja šuma radi vađenja profitabilnih sirovina ili proširenja
vjetroelektrana, također se rijetko spominje.
Jednostrana usmjerenost na "klimatske promjene" uzrokovane isključivo CO2 gotovo potpuno
zanemaruje ozbiljne štete na okolišu i uništavače.
Promjene klime i uništavanje okoliša neprihvatljivo se izjednačavaju.
Povratak politici: dr. Ottmar Edenhofer također potvrđuje da klimatska politika nikada nije bila usmjerena
na zaštitu okoliša, nego na čvrste ekonomske interese.
On je ravnatelj i glavni ekonomist Instituta za istraživanje klimatskih utjecaja u Potsdamu:
...treba jasno istaknuti da mi zapravo preraspodjeljujemo svjetsko bogatstvo putem klimatske politike.
Moramo se osloboditi iluzije da je međunarodna klimatska politika zaštita okoliša.
Ovo gotovo nema nikakve veze s politikom zaštite okoliša, s problemima poput krčenja šuma ili rupe u ozonskom omotaču.
Moj privremeni zaključak:
Dakle, dok mega-korporacije i mega-milijarderi službeno zagovaraju veću održivost i
"klimu", istovremeno ostvaruju ogromne profite.
3. Masovni egzodus iz klimatskih savezništava
Sada se vraćamo na sam početak – povlačenje BlackRocka i društva iz Klimatskog saveza.
To postavlja pitanje: ZAŠTO se najveći ulagači sada udaljavaju od "zelenih tehnologija" i okreću se nuklearnoj energiji?
I ZAŠTO se američki predsjednik Trump ponovno želi u potpunosti oslanjati na fosilna goriva?
Odjednom im je okoliš nevažan? Ili mu nikada nisu marili?
Financijski stručnjak i analitičar Ernst Wolff iznosi vrlo uvjerljiv razlog.
"Nova glavna agenda tiče se umjetne inteligencije."
I zanimljivo je, jer ovogodišnji Svjetski ekonomski forum, sastanak u Davosu, ima moto "Surađivanje u
inteligentnom dobu", pa se sve vrti oko umjetne inteligencije.
Vještačka inteligencija se u posljednje vrijeme često spominje, osobito ovdje u Švicarskoj, u
svim izvještajima Svjetskog ekonomskog foruma.
I uvijek se opisuje kao da nije prijeteće, nego kao da stvara nova radna mjesta, pa se svi ne moramo brinuti. Suprotno je istina.
Dakle, naravno, oni na vlasti imaju veliki interes za napredak umjetne inteligencije jer se na njoj može zaraditi mnogo novca.
Također je zanimljivo napomenuti da se BlackRock upravo povukao iz inicijative Net Zero pri Ujedinjenim narodima.
To je zato što fokus više nije na klimatskim promjenama, nego na nuklearnoj energiji.
Budući da se nuklearne elektrane ne mogu brzo izgraditi, proći će nekoliko godina – možda i mnogo godina –
prije nego što budu spremne za upotrebu, pa se za sada moramo oslanjati na fosilna goriva.
A ako se na njih oslanjate, ne možete se držati klimatske agende.
Zanimljivo je primijetiti da nijedan od njih nikada nije rekao da porez na CO2 treba ukinuti.
Tako će se nastaviti neograničeno obogaćivati, a mi ćemo, naravno, vidjeti da Svjetski ekonomski
forum nekako pruža ideološku potporu cijeloj toj priči.
4. Potrošnja energije za umjetnu inteligenciju i njezinu održivost
Unutar tvrtki za umjetnu inteligenciju održivost umjetne inteligencije predmet je žustre rasprave.
Dana 26. studenog 2024. na Al Goreovoj web-stranici objavljen je članak koji sažima raspravu.
"Prema jednoj procjeni, OpenAI-jev GPT-4 zahtijevao je 50 gigavat-sati (GWh) električne energije za obuku
– otprilike jednako godišnjoj potrošnji malog grada.
Kako se AI modeli nastavljaju poboljšavati, zahtijevaju sve veće podatkovne centre.
Zuckerberg je rekao da bi za rad jednog podatkovnog centra mogla biti potrebna čitava elektrana.
Međunarodna agencija za energiju (IEA) očekuje da će potražnja za energijom gotovo udvostručiti se između 2022. i 2026. godine.
Međutim, postoje i prognoze koje su daleko drastičnije.
Zaključak je također vrlo prosvjetljujući:
"Iskreno govoreći, smatramo da je vrlo malo vjerojatno da bi pružatelj usluga u oblaku usporio širenje svojih
podatkovnih centara kako bi ispunio klimatske ciljeve."
Uostalom, vjeruju da su u utrci da izumiju "digitalnog boga" – i stoga im rizik da ne grade
dovoljno brzo daleko nadmašuje rizik da grade previše.
Razlog zbog kojeg su oni na vlasti promijenili kurs i odmaknuli se od alternativnih energija je stoga:
Zelena energija nije dovoljna za širenje globalne digitalne mreže i umjetne inteligencije.
Ponovimo još jednom:
1. Od samog početka ljudi su bili prestrašeni jednostranim klimatskim alarmom o CO2.
PR agencije koje zastupaju bogate korporativne lobiste poput Ala Gorea promoviraju medijski vješte idole poput Grethe Thunberg.
Pokret za klimu služi kao glasnogovornik političara.
2. Političari donose zakone za smanjenje emisija CO2 neobično brzim tempom, stvarajući
ogroman tržište za službene "zelene tehnologije".
Pobjednici: mega-korporacije koje su već "slučajno" uložile milijarde upravo u te tehnologije mnogo prije.
Dvostruki su dobitnici: zarađuju novac svojim proizvodima, a također primaju subvencije iz poreznih prihoda.
3. Prividna održivost najvećih igrača postaje jasna kada je riječ o njihovim "omiljenim projektima" poput umjetne inteligencije.
Tamo nije važno da potražnja za energijom i često spominjane emisije CO2 neprestano rastu.
Zaboravimo na ostala oštećenja okoliša uzrokovana čišćenjem zemljišta, zagađenjem
vodotoka i tla rudnicima rijetkih zemnih metala itd.
Svaki je sredstvo opravdano kako se ne bi ugrozila digitalna revolucija.
Klima savezi? Samo dok služe interesima financijskih morskih pasa.
4. Stoga je očito da se najutjecajniji krugovi nikada nisu istinski brinuli za zaštitu okoliša.
Cilj digitalnog financijskog kompleksa je stvoriti "digitalnog boga".
Ljudi su ometeni sporednim pitanjima, poput toga jesu li nuklearna energija, fosilna goriva ili
obnovljivi izvori energije bolji za očuvanje "klime".
Međutim, rasprava jednostavno zanemaruje nezasitne glavne potrošače resursa.
Naš zaključak: "klimatski pokret" nailazi na ćorsokak i zloupotrebljava ga političari i najveće
financijske korporacije isključivo za vlastite interese.
Kad ljudi usmjere svoju pažnju na stvarne krivce iza prekomjernog iskorištavanja Zemlje, to će biti
odlučujući korak prema istinskoj zaštiti okoliša.
Da biste izbjegli da vas više iskorištavaju, informirajte se bez zavoja na očima!