2025. gada janvārī pasaules lielākā finanšu grupa BlackRock pievienojās sešām nozīmīgākajām ASV
bankām, izstājoties no Net Zero klimata alianses.
Spēcīgākā centrālā banka - Federālo rezervju sistēma jeb saīsinājumā FED - atstāja "Zaļo finanšu sistēmas tīklu".
Tajā pašā laikā jaunais ASV prezidents Tramps paziņoja, ka atkal pilnībā paļausies uz fosilo kurināmo.
[Donalds Tramps: "Mēs urbsim, bērni, urbsim".
Saskaroties ar ekstrēmām laikapstākļu parādībām, daudzi jaunieši iesaistās klimata kustībās,
piemēram, "Fridays for Future" vai "Extinction Rebellion".
Lielāko investoru izstāšanās no tirgus šķiet kā pliķis sejā.
Lai labāk klasificētu pašreizējos notikumus, vispirms aplūkosim klimata aizsardzības kustību pirmsākumus.
1. klimata kustības rašanās
2006. gadā ASV politiķis un uzņēmējs Als Gors pirmo reizi konfrontēja pasaules sabiedrību ar filmu "Neērtā patiesība".
Tas liecina, ka cilvēka izraisītās globālās sasilšanas izraisīto globālo sasilšanu var uzskatīt par pastarās dienas scenāriju.
Gors ir multimiljonārs un bija 45. ASV viceprezidents prezidenta Bila Klintona laikā.
2008. gada jūlijā Als Gors prognozēja: "Mūsu pašreizējais kurss vispār nav ilgtspējīgs.
Zinātnieki visā pasaulē saka, ka mums, iespējams, ir atlicis mazāk nekā desmit gadi, kuros mums ir iespēja veikt būtiskas
pārmaiņas, lai novērstu klimata krīzes katastrofālās sekas.
" Un vienīgais veids, kā uzņemties atbildību, ir nonākt pie problēmas saknes, proti, fosilā kurināmā dedzināšanas."
No šī brīža visa uzmanība tika pievērsta CO2 emisiju samazināšanai kā visa ļaunuma cēlonim.
Gora PR izdevumi, lai pārliecinātu sabiedrību, 2009. gadā vien tiek lēsti 300 miljonu dolāru apmērā.
Al Gore, piemēram, dibināja organizācijas, kas apmācīja tā sauktos "klimata līderus" .
Tā radās tādas kustības kā Fridays for Future un Extinction Rebellion.
Tādi elki kā Grēta Tunberga, Luisa Neubauere un Aleksandrija Ocasio-Korteza tika īpaši
reklamēti, un tika izveidots plašs klimata tīkls.
2. jaunās tehnoloģijas kā biznesa modelis superbagātajiem
Sabiedrības uztverē tieši šie aktīvisti, piemēram, Grēta Tunberga, ar plašsaziņas līdzekļos
paustajiem protestiem izdarīja spiedienu uz politiķiem.
Bet vai šis sabiedrības uzskats ir pareizs?
Jau vairākus gadus pirms Grētas Tunbergas pirmās publiskās uzstāšanās Pasaules Banka un
WEF noteica jaunās "klimata politikas" kursu.
Jau vairākus gadus pirms klimata protestu sākuma finanšu giganti sāka ieguldīt simtiem miljardu nākotnes
investīciju fondos bieži vien bezvērtīgos "klimata uzņēmumos" un paplašināt ražošanas jaudas.
Tas ļāva viņiem ieņemt tirgus līdera pozīciju un bija gatavi lieliem darījumiem.
Pārsteidzoši, ka politiķi sāka rīkoties neilgi pēc Gretas pirmā skaļā skolas streika 2018. gada augustā.
Piemēram, 2018. gada 17. oktobrī toreizējais ES prezidents Junkers parakstīja nodomu vēstuli ar "tīras enerģijas" ieguldījumu fondu
Breakthrough Energy Europe. Sākuma pakete: 100 miljoni eiro.
Tādējādi īpaši bagātajiem dalībvalstu uzņēmumiem būtu jānodrošina preferenciāla piekļuve ES finansējumam.
Ieguldījumu fonda Breakthrough Energy dibinātājs ir Bils Geitss.
Dalībnieku vidū ir tādi superbagātnieki kā Facebook īpašnieks Marks Cukerbergs (Mark Zuckerberg), Džulians Robertsons (Julian
Robertson) no hedžfondu giganta Tiger Management, Carlyle Group dibinātājs Deivids Rubenšteins (David Rubenstein),
Džordžs Soross, Alibaba īpašnieks Džeks Ma (Jack Ma) un citi.
ES ir pastāvīgi paplašinājusi "klimata tehnoloģiju" tirgu.
2019. gada februārī Junkers ierosināja no 2022. līdz 2027. gadam katru ceturto eiro no ES
budžeta tērēt klimata pārmaiņu mazināšanai.
Rodas iespaids, ka politiķi ar saviem tiesību aktiem ir bruģējuši ceļu ļoti ienesīgam
lielo spēlētāju "klimata tehnoloģiju" tirgum.
Viņiem bija dubultas iespējas uzvarēt. Viņi varēja gūt labumu no ES finansējuma un no lielā pieprasījuma pēc viņu produktiem.
ES izdara milzīgu spiedienu uz valstīm, lai tās apmierinātu šo pieprasījumu, jo tiek aktīvi veicinātas tādas
tehnoloģijas kā vēja enerģija, saules enerģija un e-mobilitāte.
Tādi termini kā "ekoloģiskā pēda" vai "oglekļa pēda" atspoguļo faktu, ka CO2 tagad ir kļuvis par visu lietu mērauklu.
Vienkāršāk sakot, "CO2" ir kļuvis par sava veida jaunu valūtu akciju tirgos.
Jau no paša sākuma galvenā uzmanība tika pievērsta CO2 samazināšanai, kas ir vienīgais
gandrīz visu laikapstākļu problēmu cēlonis.
Neviena vētra bez tādiem pašiem virsrakstiem:
"Pie vainas ir klimata pārmaiņas! Mums ir jāsamazina CO2!".
Tas ir skeptiski, ka citi cēloņi pat ne tuvu netiek ņemti vērā saistībā ar faktiski postošajiem plūdiem un ugunsgrēkiem.
Vēl sliktāk, zinātnieku un ekspertu balsis, kas apšauba sabiedrības viedokli, plašsaziņas līdzekļos netiek uzklausītas.
Piemēram, ir neskaitāmi patenti, kas atklāj, cik viegli mūsdienās var radīt laikapstākļu katastrofas.
Arī par vides iznīcināšanu, piemēram, mežu izciršanu peļņu nesošu izejvielu ieguvei vai vēja
ģeneratoru parku paplašināšanu, gandrīz nekad netiek runāts.
Vienpusīga koncentrēšanās uz "klimata pārmaiņām", ko izraisa tikai CO2, gandrīz pilnībā
ignorē nopietnus vides postījumus un iznīcinātājus.
Klimata pārmaiņas" un vides iznīcināšana tiek pielīdzinātas nepieļaujamā veidā.
Atgriezties pie politikas: arī Dr. Ottmar Edenhofer apstiprina, ka klimata politika jau no paša sākuma nav saistīta ar vides
aizsardzību, bet gan ar cietsirdīgām ekonomiskām interesēm.
Viņš ir Potsdamas Klimata ietekmes pētījumu institūta direktors un galvenais ekonomists:
"...ir skaidri jāpasaka, ka ar klimata politikas palīdzību mēs de facto pārdali pasaules bagātību.
[...] Mums jāatbrīvojas no ilūzijas, ka starptautiskā klimata politika ir vides politika.
Tam nav gandrīz nekāda sakara ar vides politiku, ar tādām problēmām kā mežu izciršana vai ozona slāņa caurums."
Mans pagaidu secinājums:
Tātad, kamēr megakorporācijas un mega miljardieri oficiāli cīnās par ilgtspēju un
"klimatu", viņi tajā pašā laikā gūst milzīgu peļņu.
3. masveida aiziešana no klimata aliansēm
Tagad mēs atgriežamies pie paša sākuma - pie BlackRock un Co. izstāšanās no Klimata alianses.
Rodas jautājums: KĀPĒC lielākie investori tagad atsakās no "zaļajām tehnoloģijām" un koncentrējas uz kodolenerģiju?
KĀPĒC ASV prezidents Tramps vēlas atkal pilnībā paļauties uz fosilo kurināmo?
Vai viņiem pēkšņi nerūp vide? Vai arī viņi vienmēr ir bijuši vienaldzīgi?
Finanšu eksperts un analītiķis Ernsts Volfs (Ernst Wolff) min ļoti saprotamu iemeslu.
"Jaunā lielā darba kārtība ir saistīta ar mākslīgo intelektu.
Interesanti, ka šī gada Pasaules ekonomikas foruma sanāksme Davosā notiek ar devīzi "Sadarbība
inteliģentajā laikmetā", t.i., runa ir par mākslīgo intelektu.
Mākslīgais intelekts nesen atkal un atkal tika pieminēts, īpaši šeit, Šveicē, visos ziņojumos par Pasaules ekonomikas forumu.
Un tas vienmēr tiek raksturots nevis kā drauds, bet gan kā kaut kas tāds, kas radīs jaunas darbavietas,
tāpēc mums nemaz nav jāuztraucas. Bet ir tieši pretēji."
[...] "Tāpēc varenie, protams, ir ļoti ieinteresēti virzīt šo mākslīgo intelektu uz
priekšu, jo ar to var nopelnīt daudz naudas.
Interesanti ir arī tas, ka BlackRock tikko izstājās no Apvienoto Nāciju Organizācijas iniciatīvas "Net Zero".
Tas ir tāpēc, ka mēs vairs nepievēršam uzmanību klimata pārmaiņām, bet gan kodolenerģijai.
Tā kā atomelektrostacijas nav iespējams uzbūvēt tik ātri, un līdz tās būs gatavas ekspluatācijai, iespējams, paies
vairāki gadi, mums pagaidām ir jāpaļaujas uz fosilo kurināmo.
Un, ja paļaujaties uz tiem, tad nevarat ievērot klimata programmu.
Interesanti, ka neviens no viņiem nekad nav teicis, ka CO2 nodoklis būtu jāatceļ.
Tāpēc viņi turpinās neierobežoti bagātināties, un mēs, protams, redzēsim, ka WEF visam šim
procesam tiks piešķirts ideoloģisks atbalsts."
4. mākslīgā intelekta enerģijas patēriņš un tā ilgtspējība
Mākslīgā intelekta uzņēmumi dedzīgi diskutē par mākslīgā intelekta ilgtspēju.
2024. gada 26. novembrī Al Gore tīmekļa vietnē tika publicēts diskusiju kopsavilkuma dokuments.
"Saskaņā ar vienu aplēsi OpenAI GPT-4 bija nepieciešams. 50 gigavatstundas (GWh) elektroenerģijas, lai
apmācītu - aptuveni tikpat, cik gada patēriņš mazpilsētā.
[...] Tā kā mākslīgā intelekta modeļi kļūst arvien labāki, tiem nepieciešami arvien lielāki datu centri.
[...] Zuckerbergs teica, ka viena datu centra darbības nodrošināšanai varētu būt nepieciešama vesela elektrostacija.
\Starptautiskā Enerģētikas aģentūra (IEA) prognozē, ka no 2022. līdz 2026. gadam enerģijas pieprasījums gandrīz divkāršosies.
Tomēr ir arī prognozes, kas ir daudz krasākas. [...]"
Arī secinājums ir ļoti pamācošs:
"Godīgi sakot, mēs uzskatām, ka ir maz ticams, ka mākoņdatošanas pakalpojumu sniedzējs palēninātu savu
datu centru paplašināšanu, lai sasniegtu klimata mērķus.
Galu galā viņi uzskata, ka sacenšas, lai izgudrotu "digitālo dievu", un tāpēc viņiem risks, ka
būvniecība nebūs pietiekami ātra, ir daudz lielāks nekā risks, ka būvniecība būs pārāk liela."
Iemesls, kāpēc visvarenākie maina kursu un atsakās no alternatīvās enerģijas, ir šāds:
Ar "zaļo enerģiju" nepietiek, lai paplašinātu globālo digitālo tīklu un mākslīgo intelektu.
Vēlreiz apkopojam:
1 Jau no paša sākuma cilvēkus ir biedējusi vienpusējā CO2 klimata trauksme.
Bagāto korporatīvo lobistu, piemēram, Ala Gora, sabiedrisko attiecību firmas popularizē tādus
plašsaziņas līdzekļu efektīvus elkus kā Grēta Tunberga.
Klimata kustība kalpo kā tautas runasvīrs politiķiem.
2 Politiķi neparasti ātri pieņem likumus par CO2 samazināšanu un rada milzīgu tirgu oficiālajām "zaļajām tehnoloģijām".
Uzvarētāji: megakorporācijas, kas "nejauši" investēja miljardus tieši šajās tehnoloģijās jau sen iepriekš.
Patiesībā tie ir divkārši ieguvēji: viņi pelna naudu ar saviem produktiem un saņem arī subsīdijas no nodokļu kases.
3 Lielāko spēlētāju izliktā ilgtspēja kļūst skaidra, kad runa ir par viņu "lolojumprojektiem", piemēram, mākslīgo intelektu.
Nav svarīgi, ka enerģijas patēriņš un bieži pieminētās CO2 emisijas neizmērojami pieaug.
Aizmirstiet par citiem vides postījumiem, ko izraisa zemes izciršana, ūdens un augsnes saindēšana retzemju raktuvēs utt.
Lai neapdraudētu digitālo revolūciju, jebkurš līdzeklis ir labs.
Klimata alianses? Tikai tik ilgi, kamēr tās kalpo finanšu haizivju interesēm.
4 Tāpēc ir skaidrs, ka ietekmīgākās aprindas nekad nav bijušas saistītas ar vides aizsardzību.
Digitālā finanšu kompleksa mērķis ir radīt "digitālo dievu".
Cilvēki pievēršas tādiem blakusjautājumiem kā, piemēram, vai "klimata" saglabāšanai labāk izmantot kodolenerģiju
un fosilo kurināmo vai atjaunojamos enerģijas avotus.
Tomēr nepanesamie galvenie resursu patērētāji vienkārši netiek apspriesti.
Mūsu secinājums: "klimata kustība" nekur nevirzās, un politiķi un lielākās finanšu grupas to ļaunprātīgi izmanto savās interesēs.
Tiklīdz cilvēki pievērsīs uzmanību patiesajiem zemes pārmērīgas ekspluatācijas vaininiekiem, tas būs
izšķirošs solis ceļā uz patiesu vides aizsardzību.
Lai pārtrauktu instrumentalizēt, lūdzu, informējiet sevi bez mirkšķināšanas!