I januar 2025 trakk verdens største finanskonsern BlackRock seg sammen med de seks største
amerikanske bankene ut av klimaalliansen Net Zero.
Den mektigste sentralbanken, Federal Reserve, forkortet FED, forlot "Green Financial System Network".
Samtidig annonserte USAs nye president Trump at han nok en gang ville satse fullt og helt på fossilt brensel.
[Donald Trump: "Vi skal bore, baby, bore".
I møte med ekstreme værfenomener engasjerer mange unge seg i klimabevegelser som
Fridays for Future eller Extinction Rebellion.
At store investorer trekker seg ut, må oppleves som et slag i ansiktet.
For å bedre kunne kategorisere dagens hendelser, la oss først ta en titt på opprinnelsen til klimabevegelsene.
1. Klimabevegelsens fremvekst
I 2006 konfronterte den amerikanske politikeren og entreprenøren Al Gore for første gang
verdensoffentligheten med filmen "En ubehagelig sannhet".
Dette tegner et dommedagsscenario forårsaket av menneskeskapt global oppvarming.
Gore er mangemillionær og var USAs 45. visepresident under president Bill Clinton.
Al Gore spådde i juli 2008: "Vår nåværende kurs er ikke bærekraftig i det hele tatt.
Forskere over hele verden forteller oss at vi kanskje har mindre enn ti år igjen hvor vi har mulighet til å gjøre dramatiske
endringer for å forhindre katastrofale effekter av klimakrisen.
Og den eneste måten å ta ansvar på er å gå til roten av problemet, nemlig forbrenningen av fossilt brensel."
Fra nå av var hele fokuset rettet mot å redusere CO2-utslippene som årsaken til alt ondt.
Gores PR-utgifter for å vinne opinionen er anslått til 300 millioner dollar bare for 2009.
Al Gore grunnla for eksempel organisasjoner som utdannet såkalte "climate leaders" .
Dette ga opphav til bevegelser som Fridays for Future og Extinction Rebellion.
Idoler som Greta Thunberg, Luisa Neubauer og Alexandria Ocasio-Cortez ble spesielt
promotert, og et stort klimanettverk ble etablert.
2. Ny teknologi som forretningsmodell for de superrike
I den offentlige oppfatningen var det nettopp disse aktivistene, som Greta Thunberg, som la press
på politikerne gjennom medieeffektive protester.
Men er denne offentlige oppfatningen riktig?
Flere år før Greta Thunbergs første offentlige opptreden var Verdensbanken og WEF allerede i gang
med å stake ut kursen for en ny "klimapolitikk".
Flere år før klimaprotestene startet, begynte også finansgigantene å investere hundrevis av
milliarder i fremtidige investeringsfond i ofte verdiløse "klimaselskaper" og å utvide produksjonskapasiteten.
Dette ga dem posisjonen som markedsleder og gjorde dem klare for store avtaler.
Overraskende nok begynte politikerne å ta affære kort tid etter Gretas første høyprofilerte skolestreik i august 2018.
For eksempel undertegnet daværende EU-president Juncker en intensjonsavtale med investeringsfondet
Breakthrough Energy Europe for "ren energi" 17. oktober 2018. Startpakke: 100 millioner euro.
De superrike medlemsbedriftene bør derfor få fortrinnsrett til EU-finansiering.
Grunnleggeren av investeringsfondet Breakthrough Energy er Bill Gates.
Blant medlemmene finner vi superrike personer som Facebooks Mark Zuckerberg, Julian Robertson fra hedgefondgiganten
Tiger Management, David Rubenstein, grunnleggeren av Carlyle Group, George Soros, Alibabas Jack Ma og andre.
Markedet for "klimateknologi" har blitt stadig utvidet av EU.
I februar 2019 foreslo Juncker å bruke hver fjerde euro fra EU-budsjettet på fornybar energi fra 2021 til 2027.
Det gir inntrykk av at politikerne gjennom sin lovgivning har banet vei for et svært lønnsomt
marked for de store aktørenes "klimateknologier".
De hadde en dobbel sjanse til å vinne. De kunne dra nytte av EU-finansiering og av den
store etterspørselen etter produktene deres.
EU legger et massivt press på landene for å møte denne etterspørselen, fordi teknologier som
vindkraft, solenergi og e-mobilitet fremmes aggressivt.
Begreper som "økologisk fotavtrykk" eller "karbonfotavtrykk" gjenspeiler det faktum at CO2 nå er blitt alle tings målestokk.
Enkelt sagt har "CO2" blitt en slags ny valuta på aksjemarkedene.
Helt fra begynnelsen har fokuset utelukkende vært rettet mot å redusere CO2 som eneste årsak til nesten alle værproblemer.
Ingen storm uten de samme overskriftene:
"Klimaendringene har skylden! Vi må redusere CO2!".
Det er betenkelig at andre årsaker ikke en gang blir vurdert for de faktisk ødeleggende flommene og brannene.
Enda verre er det at stemmer fra forskningsmiljøer og eksperter som stiller spørsmål ved det offentlige
narrativet, ikke har noen sjanse til å bli hørt i mediene.
Det finnes for eksempel utallige patenter som viser hvor enkelt værkatastrofer kan skapes i dag.
Miljøødeleggelser, som avskoging for å utvinne lønnsomme råvarer eller utbygging av vindmølleparker, blir heller aldri diskutert.
Et ensidig fokus på "klimaendringer" forårsaket av CO2 alene ignorerer nesten fullstendig
alvorlige miljøødeleggelser og -ødeleggere.
Klimaendringer" og miljøødeleggelser sidestilles på en utillatelig måte.
Tilbake til politikken: Dr. Ottmar Edenhofer bekrefter også at klimapolitikken i utgangspunktet ikke handler
om miljøvern, men om knallharde økonomiske interesser.
Han er direktør og sjeføkonom ved Potsdam Institute for Climate Impact Research:
"...det må sies tydelig at vi de facto omfordeler verdens rikdom gjennom klimapolitikken.
Vi må frigjøre oss fra illusjonen om at internasjonal klimapolitikk er miljøpolitikk.
Dette har nesten ingenting med miljøpolitikk å gjøre, med problemer som avskoging eller hullet i ozonlaget."
Min foreløpige konklusjon:
Så mens megakonsernene og megamilliardærene offisielt kjemper for mer bærekraft og "klimaet", tjener de store penger samtidig.
3. Masseflukt fra klimaalliansene
Nå kommer vi tilbake til begynnelsen - til tilbaketrekningen av BlackRock og Co. fra klimaalliansen.
Spørsmålet er hvorfor de største investorene nå distanserer seg fra "grønne teknologier" og satser på kjernekraft.
Og HVORFOR ønsker USAs president Trump å bli helt avhengig av fossilt brensel igjen?
Bryr de seg plutselig ikke om miljøet? Eller har de alltid vært likegyldige?
Finansekspert og analytiker Ernst Wolff gir en svært forståelig grunn.
"Den nye store agendaen har med kunstig intelligens å gjøre.
Og det er interessant at årets World Economic Forum, møtet i Davos, arrangeres under mottoet "Cooperation in the intelligent
age", det vil si at alt handler om kunstig intelligens.
Og kunstig intelligens har blitt nevnt igjen og igjen i det siste, spesielt her i
Sveits, i alle rapportene om World Economic Forum.
Og det blir alltid beskrevet som om det ikke er en trussel, men som noe som vil skape nye arbeidsplasser, så
vi trenger ikke å bekymre oss i det hele tatt. Det er det stikk motsatte som er tilfelle."
[...] "Så de mektige har naturligvis stor interesse av å drive denne kunstige intelligensen
fremover, for det er også mye penger å tjene på det.
Det er også interessant å merke seg at BlackRock nettopp har trukket seg ut av Net Zero-initiativet i FN.
Det er fordi vi ikke lenger fokuserer på klimaendringer, men på kjernekraft.
Og siden kjernekraftverk ikke kan bygges så raskt, og det derfor vil ta flere år - kanskje flere år - før de er klare
til bruk, må vi inntil videre basere oss på fossilt brensel.
Og hvis man stoler på dem, kan man ikke holde seg til klimaagendaen.
Det er interessant at ingen av dem noen gang har sagt at CO2-avgiften bør avskaffes.
Så de vil fortsette å berike seg uhemmet, og vi vil selvfølgelig se at WEF på en eller
annen måte vil gi det hele ideologisk støtte."
4. energiforbruk for kunstig intelligens og dens bærekraft
Bærekraften til kunstig intelligens er gjenstand for heftig debatt i AI-selskaper.
Den 26. november 2024 ble det publisert en oppsummering av diskusjonen på Al Gores nettsider.
"Ifølge et estimat krevde OpenAIs GPT-4 50 gigawattimer (GWh) strøm for å trene - omtrent
tilsvarende det årlige forbruket til en liten by.
[...] Etter hvert som AI-modellene blir bedre og bedre, krever de stadig større datasentre.
[...] Zuckerberg sa at det kan være behov for et helt kraftverk for å drive ett enkelt datasenter.
[...] Det internasjonale energibyrået (IEA) antar at energibehovet nesten vil fordobles mellom 2022 og 2026.
Men det finnes også prognoser som er langt mer drastiske. [...]"
Konklusjonen er også svært opplysende:
"For å være ærlig tror vi det er svært usannsynlig at en skyleverandør vil bremse
utbyggingen av sine datasentre for å nå klimamålene.
De tror tross alt at de er i et kappløp om å oppfinne en "digital gud" - og derfor er risikoen for ikke å bygge
raskt nok langt større enn risikoen for å bygge for mye."
Grunnen til at de mektigste endrer kurs bort fra alternative energikilder, er følgende:
"Grønn energi" er ikke nok for utbyggingen av et globalt digitalt nettverk og kunstig intelligens.
La oss oppsummere igjen:
1. Helt fra begynnelsen av har folk blitt skremt av den ensidige CO2-klimaalarmen.
PR-firmaer for rike bedriftslobbyister som Al Gore fremmer medieeffektive idoler som Greta Thunberg.
Klimabevegelsen fungerer som folkets talerør overfor politikerne.
2. Politikerne er usedvanlig raske til å vedta lover for å redusere CO2 og skape et
enormt marked for offisiell "grønn teknologi".
Vinnerne: megaselskaper som "tilfeldigvis" har investert milliarder i nettopp disse teknologiene lenge før.
De er faktisk doble vinnere: De tjener penger på produktene sine og får i tillegg subsidier fra skattekisten.
3. Den påståtte bærekraften til de største aktørene blir tydelig når det gjelder deres
«favorittprosjekter», som kunstig intelligens.
Det spiller ingen rolle at energibehovet og de ofte omtalte CO2-utslippene øker enormt.
Glem andre miljøødeleggelser som skyldes rydding av landområder, forgiftning av vann og
jord fra gruver med sjeldne jordarter osv.
For å unngå å sette en digital revolusjon i fare, er alle midler gode.
Klimaallianser? Bare så lenge de tjener finanshaienes interesser.
4. Det er derfor åpenbart at de mest innflytelsesrike kretsene aldri har vært særlig opptatt av miljøvern.
Målet med det digitale finanskomplekset er å skape en "digital gud".
Folk trekkes mot sidespørsmål som hvorvidt kjernekraft og fossilt brensel eller fornybar energi er bedre for å bevare "klimaet".
Men de umettelige hovedforbrukerne av ressurser blir rett og slett utelatt fra debatten.
Vår konklusjon: "Klimabevegelsen" kommer ingen vei og misbrukes av politikere og de største
finanskonsernene til fordel for deres egne interesser.
Så snart folk setter fokus på de virkelige gjerningsmennene bak rovdriften på jorden, vil dette være et
avgjørende skritt i retning av virkelig miljøvern.
For å unngå å bli instrumentalisert, vennligst informer deg selv uten skylapper!