În ianuarie 2025, cel mai mare grup financiar din lume, BlackRock, s-a alăturat celor mai
importante șase bănci din SUA, retrăgându-se din alianța Net Zero pentru climă.
Cea mai puternică bancă centrală, Federal Reserve, pe scurt FED, a părăsit
"rețeaua sistemului financiar verde".
În același timp, noul președinte american Trump a anunțat că se va baza din nou pe combustibilii fosili.
[Donald Trump: "Vom fora, baby, fora".
În fața fenomenelor meteorologice extreme, mulți tineri se implică în mișcări climatice
precum Fridays for Future sau Extinction Rebellion.
Retragerea investitorilor importanți trebuie să pară o palmă peste față.
Pentru a clasifica mai bine evenimentele actuale, să aruncăm mai întâi o privire la
originile mișcărilor de protecție a climei.
1. apariția mișcării climatice
În 2006, politicianul și antreprenorul american Al Gore a confruntat pentru prima dată
publicul mondial cu filmul "Un adevăr incomod".
Acesta prezintă un scenariu apocaliptic cauzat de încălzirea globală provocată de om.
Gore este multimilionar și a fost cel de-al 45-lea vicepreședinte al Statelor
Unite sub președinția lui Bill Clinton.
Al Gore a prezis în iulie 2008: "Cursul nostru actual nu este deloc durabil.
Oamenii de știință din întreaga lume [...] ne spun că mai avem, mai puțin de zece ani în care
putem face schimbări dramatice pentru a preveni efectele catastrofale ale crizei climatice.
[...] Și singura modalitate de asumare a responsabilității este de a ajunge la rădăcina
problemei, și anume arderea combustibililor fosili."
De acum înainte, întreaga atenție a fost concentrată pe reducerea emisiilor
de CO2 ca fiind cauza tuturor relelor.
Cheltuielile de PR ale lui Gore pentru a cuceri publicul sunt estimate la 300
de milioane de dolari numai pentru 2009.
Al Gore, de exemplu, a înființat organizații care au format așa-numiții "lideri climatici" .
Acest lucru a dat naștere unor mișcări precum Fridays for Future și Extinction Rebellion.
Idoli precum Greta Thunberg, Luisa Neubauer și Alexandria Ocasio-Cortez au fost promovați în mod
special și a fost creată o mare rețea climatică.
2. noile tehnologii ca model de afaceri pentru super-bogați
În percepția publică, tocmai acești activiști, precum Greta Thunberg, au pus presiune pe politicieni
prin proteste eficiente din punct de vedere mediatic.
Dar este corectă această percepție publică?
Cu câțiva ani înainte de prima apariție publică a Gretei Thunberg, Banca Mondială și WEF stabiliseră
deja cursul pentru o nouă "politică climatică".
Cu ani înainte de începerea protestelor climatice, giganții financiari au început să investească sute de
miliarde în fonduri de investiții în "companii climatice" adesea lipsite de valoare
și să extindă capacitățile de producție.
Acest lucru le-a oferit poziția de lider de piață și i-a pregătit pentru afaceri mari.
În mod surprinzător, politicienii au început să ia măsuri la scurt timp după prima grevă
școlară de amploare a Gretei, în august 2018.
De exemplu, la 17 octombrie 2018, președintele de atunci al UE, Juncker, a semnat o scrisoare de intenție
cu fondul de investiții în "energie curată" Breakthrough Energy Europe.
Pachetul de pornire: 100 de milioane de euro.
Astfel, companiile membre super-bogate ar trebui să beneficieze de acces preferențial la finanțarea UE.
Inițiatorul fondului de investiții Breakthrough Energy este Bill Gates.
Printre membri se numără super-bogați precum Mark Zuckerberg de la Facebook, Julian Robertson de la
gigantul fondurilor speculative Tiger Management, David Rubenstein, fondatorul Carlyle Group,
George Soros, Jack Ma de la Alibaba și alții.
Piața "tehnologiei climatice" a fost extinsă constant de UE.
În februarie 2019, Juncker a propus cheltuirea fiecărui al patrulea euro din bugetul UE pentru atenuarea
schimbărilor climatice în perioada 2022-2027.
Se creează impresia că politicienii au creat prin legislația lor o piață foarte profitabilă
pentru "tehnologiile climatice" ale marilor jucători.
Au avut o șansă dublă de a câștiga. Au putut beneficia de finanțarea UE și
de cerere mare pentru produsele lor.
UE exercită presiuni masive asupra țărilor pentru a satisface această cerere, deoarece
tehnologii precum energia eoliană, energia solară și e-mobilitatea sunt promovate agresiv.
Termeni precum "amprenta ecologică" sau "amprenta de carbon" reflectă faptul că CO2
a devenit acum măsura tuturor lucrurilor.
Mai simplu spus, "CO2" a devenit un fel de nouă monedă pe piețele bursiere.
Încă de la început, accentul a fost pus în întregime pe reducerea emisiilor de CO2 ca fiind
singura cauză a tuturor problemelor meteorologice.
Nicio furtună fără aceleași titluri:
Schimbările climatice sunt de vină! Trebuie să reducem CO2!.
Este sceptic că alte cauze nu sunt luate în considerare cum ar fi inundațiile
și incendiile cu adevărat devastatoare.
Mai rău, vocile comunității științifice și ale experților care pun la îndoială relatarea publică nu
au nicio șansă de a se face auzite în mass-media.
De exemplu, există nenumărate brevete care arată cât de ușor pot fi create
dezastre meteorologice în zilele noastre.
Distrugerea mediului, cum ar fi defrișările pentru extragerea de materii prime
profitabile sau extinderea parcurilor eoliene, nu este discutată aproape niciodată.
O concentrare unilaterală asupra „schimbărilor climatice” cauzate doar de CO2 ignoră
aproape complet efectele grave de distrugere și de degradare a mediului.
Schimbările climatice" și distrugerea mediului sunt echivalate într-un mod inadmisibil. Qst
Înapoi la politică: faptul că politica climatică nu se referă de la bun început la protecția mediului, ci la
interese economice dure, o confirmă Dr.Ottmar Edenhofer
El este director și economist-șef al Institutului Potsdam pentru cercetarea impactului climatic:
"...trebuie spus clar că redistribuim de fapt bogăția lumii prin politica climatică. QSt
[...] Trebuie să ne eliberăm de iluzia că politica climatică internațională este o politică de mediu.
Asta nu are aproape nimic comun cu politica de mediu, cu probleme precum
defrișările sau gaura din stratul de ozon."
Concluzia mea provizorie:
Deci, în timp ce mega-corporațiile și mega-miliardarii militează oficial pentru mai multă
durabilitate și pentru "climă", ei realizează în același timp profituri uriașe.
3. exod în masă din alianțele climatice
Acum ne întoarcem la început - la retragerea BlackRock and Co. din Alianța pentru climă.
Se pune întrebarea: DE CE cei mai mari investitori se distanțează acum de "tehnologiile
ecologice" și se concentrează pe energia nucleară?
Și DE CE președintele american Trump dorește să se bazeze din nou pe combustibilii fosili?
Nu le pasă brusc de mediu? Sau au fost întotdeauna indiferenți?
Expertul și analistul financiar Ernst Wolff oferă un motiv foarte ușor de înțeles. Qst
"Noua agendă importantă are de-a face cu inteligența artificială.
Este interesant că Forumul Economic Mondial din acest an, reuniunea de la Davos, se desfășoară sub
motto-ul "Cooperarea în era inteligenței", deci este vorba despre inteligența artificială.
Iar inteligența artificială a fost menționată din nou și din nou recent, în special aici, în Elveția,
în toate rapoartele despre Forumul Economic Mondial.
Se descrie mereu ca nefiind o amenințare, ci ca ceva ce va crea noi locuri de muncă, deci nu trebuie
să ne facem griji deloc. Este exact contrariul".
[...] "Așadar, cei puternici au desigur un mare interes în promovarea acestei inteligențe
artificiale, deoarece se pot face și mulți bani cu ea.
Interesant este și faptul că BlackRock tocmai s-a retras din inițiativa Net
Zero a Organizației Națiunilor Unite.
Asta, deoarece nu ne mai concentrăm pe schimbările climatice, ci pe energia nucleară.
Iar cum centralele nucleare nu pot fi construite atât de repede, astfel încât va dura probabil mulți
ani până când vor fi gata de utilizare, trebuie să ne bazăm pe combustibilii fosili pentru moment.
Și dacă vă bazați pe ei, atunci nu vă puteți ține de agenda climatică.
Este interesant că niciunul dintre ei nu a spus vreodată că taxa pe CO2 ar trebui eliminată.
Astfel, ei vor continua să se îmbogățească fără rețineri și vom vedea, desigur, că la WEF
toată chestiunea va primi cumva sprijin ideologic."
4. consumul de energie pentru inteligența artificială și durabilitatea acesteia
Sustenabilitatea inteligenței artificiale este subiectul unor dezbateri aprinse în
cadrul companiilor de inteligență artificială.
La 26 noiembrie 2024, pe site-ul lui Al Gore a fost publicat un document care rezumă discuția.
"Conform unei estimări, GPT-4 al OpenAI a necesitat 50 gigawați oră (GWh) de energie electrică
pentru a se antrena - aproximativ echivalentul consumului anual al unui oraș mic.
\Pe măsură ce modelele AI devin din ce în ce mai bune, acestea necesită centre de date din ce în ce mai mari.
\Zuckerberg a declarat că ar putea fi necesară o întreagă centrală electrică
pentru a opera un singur centru de date.
\ Agenția Internațională pentru Energie (IEA) presupune că cererea de energie
aproape se va dubla între 2022 și 2026.
Cu toate acestea, există și previziuni mult mai drastice."
Concluzia este, de asemenea, foarte clară:
"Pentru a fi sinceri, credem că e foarte puțin probabil ca un furnizor de cloud să
încetinească extinderea centrelor sale de date pentru a atinge obiectivele climatice.
În fond, ei cred că se află într-o cursă pentru inventarea unui "zeu digital". De aceea, pentru
ei riscul de a nu construi suficient de repede depășește cu mult riscul de a construi prea mult."
Așadar, motivul pentru care cei mai puternici se îndepărtează de energiile alternative:
"Energia verde" nu este suficientă pentru extinderea unei rețele digitale
globale și a inteligenței artificiale.
Să rezumăm din nou:
1. Încă de la început, oamenii au fost înspăimântați de alarma climatică unilaterală privind CO2.
Firmele de PR conduse de lobbyiști corporatiști bogați precum Al Gore promovează
idoli precum Greta Thunberg în mass-media.
Mișcarea pentru climă servește drept purtător de cuvânt al oamenilor în fața politicienilor.
2. Politicienii sunt neobișnuit de rapizi în a adopta legi pentru a reduce CO2 și a crea o
piață uriașă pentru "tehnologiile verzi" oficiale.
Câștigătorii: megacorporațiile care, "întâmplător", au investit miliarde tocmai
în aceste tehnologii cu mult timp înainte.
De fapt, ei sunt dublu câștigători: câștigă bani cu produsele lor și primesc, de
asemenea, subvenții din vistieria fiscală.
3. Sustenabilitatea prefăcută a celor mai mari jucători devine evidentă atunci când vine vorba de "proiectele
lor preferate", cum ar fi inteligența artificială.
Nu contează că necesarul de energie și emisiile de CO2 adesea menționate cresc incomensurabil.
Uitați de alte distrugeri ale mediului cauzate de defrișarea terenurilor, otrăvirea apei și a
solului de către minele de pământuri rare etc.
Pentru a nu periclita o revoluție digitală, orice mijloc este bun.
Alianțe climatice? Doar atâta timp cât servesc intereselor rechinilor financiari.
4. Prin urmare, este evident că cercurile cele mai influente nu au fost niciodată
preocupate cu adevărat de protecția mediului.
Scopul complexului financiar digital este de a crea un "zeu digital".
Oamenii sunt distrași cu probleme secundare, cum ar fi dacă energia nucleară și combustibilii
fosili sau energiile regenerabile sunt mai bune pentru conservarea "climei".
Cu toate acestea, principalii consumatori insațiabili de resurse sunt pur și simplu excluși din dezbatere.
Concluzia noastră: "Mișcarea pentru climă" nu duce nicăieri și este folosită în mod abuziv
de politicieni și de cele mai mari grupuri financiare pentru propriile interese.
De îndată ce oamenii se vor concentra asupra adevăraților vinovați de
supraexploatarea pământului, acesta va fi un pas decisiv către adevărata protecție a mediului.
Pentru a nu mai fi instrumentalizați, vă rugăm să vă informați fără „ochelari“! QSt