У јануару 2025. године, након шест највећих америчких банака, и БлекРок, највећа светска финансијска
група, такође се повукла из Алијансе за климатску нулу.
Најмоћнија централна банка, Федерална резервна банка, или скраћено ФЕД, напустила је Грин Финанс Нетворк.
У исто време, нови амерички председник Трамп је најавио да ће се поново у потпуности усредсредити на фосилна горива.
"Копати ћемо, душо, копати."
У светлу екстремних временских појава, многи млади људи се укључују у климатске покрете као што
су "Петци за будућност" и "Extinction Rebellion".
Повлачење великих инвеститора мора да вам се чини као шамар у лице.
Да бисмо боље разумели актуелна дешавања, прво хајде да погледамо појаву покрета за заштиту климе.
1. Појава климатског покрета
Године 2006, амерички политичар и предузетник Ал Гор први пут је суочио светску јавност својим филмом "Непријатна истина".
Ово приказује апокалиптични сценарио изазван вештачким глобалним загревањем.
Горе је мултимилионер и служио је као 45. потпредседник Сједињених Америчких Држава у администрацији председника Била Клинтона.
Ал Гор је предвидео у јулу 2008: "Наш тренутни курс је потпуно неодржив."
Научници широм света нам говоре да нам можда остаје мање од десет година у којима још увек имамо прилику да
донесемо драматичне промене како бисмо спречили катастрофалне последице климатске кризе.
И једини начин да преузмемо одговорност јесте да се позабавимо проблемом у корену, наиме сагоревањем фосилних горива.
Од тада је целокупан фокус био на смањењу емисије CO2 као корена свих зала.
Горјеви трошкови за односе с јавношћу, у настојању да придобије јавност, процењују се на 300 милиона долара само за 2009. годину.
Међу осталим, Ал Гор је основао организације које су обучавале такозване "климатске лидере" .
Ово је затим довело до покрета као што су "Петком за будућност" и "Ребелион против изумирања".
Идоли као што су Грета Тунберг, Луиза Нојбауер и Александрија Окасио-Кортез били су посебно
промовисани и успостављена је велика климатска мрежа.
2. Нове технологије као пословни модел за супербогате
У јавном мишљењу управо су активисти попут Грете Тунберг вршили притисак на политичаре кроз медијски ефикасне протесте.
Али да ли је ова јавна перцепција тачна?
година пре првог јавног наступа Грете Тунберг, Светска банка и Светски економски форум већ су
постављали курс за нову "климатску политику".
Годинама пре него што су почели климатски протести, финансијски гиганти су почели да улажу стотине милијарди у
будуће инвестиционе фондове у често бескорисне "климатске компаније" и да проширују производне капацитете.
Ово им је омогућило да се успоставе као лидери на тржишту и буду спремни за велике послове.
Изненађујуће, убрзо након Гретеног првог медијски ефикасног школског штрајка у августу 2018.
године, политичари су почели да предузимају акције.
На пример, 17. октобра 2018. године тадашњи председник ЕУ Жан-Клод Јункер потписао је меморандум о разумевању
са фондом за инвестиције у чисту енергију Breakthrough Energy Europe. Почетни пакет: 100 милиона евра.
Супербогатим чланицама компанија стога треба омогућити приоритетни приступ средствима ЕУ.
Бил Гејтс је оснивач инвестиционог фонда Breakthrough Energy.
Чланови укључују супербогате појединце као што су Марк Цукерберг из Фејсбука, Џулијан Робертсон из хеџ-фонд
гиганта Тајгер Менаџмент, Дејвид Рубенстајн, оснивач Карлајл Груп, Џорџ Сорос, Џек Ма из Алибабе и други.
Тржиште "климатске технологије" непрекидно је проширивала ЕУ.
У фебруару 2019. године Жункер је предложио да се сваки четврти евро из буџета ЕУ издваја за ублажавање
последица климатских промена у периоду од 2022. до 2027. године.
Чини се да су политичари својим законодавством прокрчили пут за изузетно профитабилно
тржиште "климатских технологија" главних играча.
Ове компаније су имале двоструко веће шансе за успех. Могле су да искористе субвенције
ЕУ и велику потражњу за својим производима.
ЕУ врши огроман притисак на земље да испуне овај захтев јер се технологије као што су енергија ветра,
соларна енергија и е-мобилност агресивно промовишу.
Термини као што су "еколошки отисак" или "угљенични отисак" одражавају чињеницу да је CO2 сада постао мера свега.
Једноставно речено, "CO2" је постао нека врста нове валуте на берзама.
Од самог почетка фокус је био у потпуности на смањењу CO2 као јединог узрока готово свих временских проблема.
Нема олује без истих наслова:
Климатске промене су криве! Морамо смањити емисију CO2!
Оно што чини скептичним јесте то што се друге узроке ни у најмању руку не узимају у обзир за заиста разарајуће поплаве и пожаре.
Штавише, гласови из научне заједнице и стручњака који доводе у питање јавни наратив немају
никакве шансе да дођу до медијског извештавања.
На пример, постоје безбројни патенти који откривају како се данас без напора могу створити временске катастрофе.
Разурбање животне средине, као што је крчење шума ради вађења профитабилних сировина или
проширење ветропаркова, такође се ретко помиње.
Једностран фокус на "климатске промене" изазване искључиво CO2 готово потпуно занемарује озбиљна
оштећења животне средине и њихове разорне последице.
Климатске промене и уништавање животне средине се неприхватљиво изједначавају.
Повратак политици: др Отмар Еденхофер такође потврђује да климатска политика никада није била усмерена на
заштиту животне средине, већ на чврсте економске интересе.
Он је директор и главни економиста Потсдамског института за истраживање утицаја климе:
...мора се јасно истаћи да ми ефикасно прераспоређујемо светско богатство кроз климатску политику.
Морамо се ослободити илузије да је међународна климатска политика политика заштите животне средине.
Ово готово да нема никакве везе са еколошком политиком, са проблемима као што су крчење шума или озонска рупа.
Мој привремени закључак:
Дакле, док мегакорпорације и мегабилјонери званично заговарају већу одрживост и
"климу", они истовремено остварују огромне профите.
3. Масовни егзодус из климатских савеза
Сада се враћамо на саму почетку – повлачење БлекРок и компаније из Климатске алијансе.
Ово поставља питање: ЗАШТО се највећи инвеститори сада удаљавају од "зелених технологија" и окрећу се нуклеарној енергији?
И ЗАШТО амерички председник Трамп поново жели у потпуности да се ослања на фосилна горива?
Да ли им изненада није стало до животне средине? Или су увек били равнодушни?
Финансијски стручњак и аналитичар Ернст Волф наводи веома веродостојан разлог.
"Нова велика агенда се односи на вештачку интелигенцију."
И то је занимљиво, јер овогодишњи Светски економски форум, састанак у Давосу, има мото "Сарадња у интелигентној
ери", тако да се све врти око вештачке интелигенције.
Вештачка интелигенција се у последње време понављано помиње, посебно овде у Швајцарској, у
свим извештајима Светског економског форума.
И то се увек описује као нешто што није претња, већ као стварање нових радних места, па не морамо
да бринемо. Међутим, стварност је потпуно супротна.
"Дакле, они на власти природно имају велики интерес да убрзају развој вештачке
интелигенције, јер се на томе може зарадити много новца."
Такође је занимљиво приметити да се БлекРок управо повукао из иницијативе "Нет Зиро" у Уједињеним нацијама.
То је зато што фокус више није на климатским променама, већ на нуклеарној енергији.
А пошто нуклеарне електране не могу да се изграде брзо, биће потребно неколико година – можда и много
година – пре него што буду спремне за употребу, па се за сада морамо ослањати на фосилна горива.
И ако се на њих ослањате, не можете се придржавати климатске агенде.
Занимљиво је приметити да ниједан од њих никада није рекао да порез на CO2 треба укинути.
Дакле, они ће наставити да се без икаквих ограничења богате, а ми ћемо, наравно, видети да Светски економски
форум некако пружа идеолошку подршку целој тој причи.
4. Потрошња енергије за вештачку интелигенцију и њена одрживост
Унутар компанија за вештачку интелигенцију, одрживост вештачке интелигенције је предмет жестоке расправе.
26. новембра 2024. на веб-сајту Ала Гор објављен је чланак који сажето износи дискусију.
"Према једној процени, GPT-4 компаније OpenAI захтевала је 50 гигават-сати (GWh) електричне енергије за
обуку – отприлике једнако годишњој потрошњи малог града.
Како се модели вештачке интелигенције настављају да се унапређују, они захтевају све веће центре за податке.
Цукерберг је рекао да би за рад једног дата центра могла бити потребна цела електрана.
Међународна агенција за енергију (IEA) очекује да ће потражња за енергијом скоро удвостручити се између 2022. и 2026. године.
Међутим, постоје и прогнозе које су далеко драстичније.
Закључак је такође веома поучан:
"Да будемо искрени, сматрамо да је веома мало вероватно да ће провајдер облачних услуга успорити проширење
својих центара података како би испунио климатске циљеве."
Уосталом, они верују да су у трци да измисле "дигиталног бога" – и зато за њих ризик да не граде
довољно брзо далеко надмашује ризик да превише граде.
Разлог за промену курса оних на власти у правцу одступања од алтернативних извора енергије је стога:
Зелена енергија није довољна за проширење глобалне дигиталне мреже и вештачке интелигенције.
Хајде још једном да резимирамо:
1. Од самог почетка људи су били уплашени једностраним климатским алармом о CO2.
ПР агенције које заступају богате корпоративне лобисте попут Ала Гorea промовишу медијски веште идоле попут Грете Тунберг.
Климатски покрет служи као гласноговорник људи у политици.
2. Политичари усвајају законе за смањење емисије CO2 необично брзим темпом, стварајући
огромно тржиште за званичне "зелене технологије".
Победници: мегакорпорације које су већ "случајно" уложиле милијарде у управо те технологије много пре тога.
Они су двоструки добитници: зарађују новац својим производима, а такође примају субвенције из пореских буџета.
3. Лажна одрживост највећих играча постаје јасна када је реч о њиховим "омиљеним пројектима", као што је вештачка интелигенција.
Тамо није битно што енергетске потребе и често помињане емисије CO2 расту неизмерно.
Заборавимо на друге штете по животну средину изазване чишћењем земљишта, загађењем
водотокова и тла рударењем ретких земних метала итд.
Сва средства су оправдана да се не угрози дигитална револуција.
Климатски савези? Само док служе интересима финансијских ајкула.
4. Стога је очигледно да се најмоћнији кругови никада заправо нису бавили заштитом животне средине.
Циљ дигиталног финансијског комплекса је да створи "дигиталног бога".
Људи се одвраћају од суштинских питања споредним темама, као што су да ли је нуклеарна енергија, фосилна
горива или обновљиве енергије боље за очување "климе".
Међутим, дебата једноставно игнорише ненаситне главне потрошаче ресурса.
Наш закључак: "климатски покрет" наилази на ћорсокак и политичари и највеће финансијске
корпорације га злоупотребљавају у своје сврхе.
Кад људи усмере пажњу на праве кривце иза прекомерног искоришћавања Земље, то ће бити
одлучујући корак ка истинској заштити животне средине.
Да вас више не би злоупотребљавали, обавестите се без завезаних очију!