Od 1945. godine do danas bilo je više od hiljadu ratova i bitaka i raznih drugih stvari.
Primjećujem da su oprezni prema riječi mir jer im je potreban rat.
I želim biti predsjednik mira.
I Rumunski narod svugdje demonstrira, demonstrira cijelom svijetu da je to moguće.
Zato što sistem, ne samo u Rumuniji nego i svugdje, ne razumije, ne prepoznaje i ne želi prihvatiti da narod ima i glas i moć.
Moguće je promijeniti.
Privremeno obustavljanje predsjedničkih izbora u Rumuniji:
Nije bilo nikakvih manipulacija niti nepravilnosti na izborima, a ponovno prebrojavanje glasova potvrđuje rezultat prvog kruga.
Nezavisni predsjednički kandidat Călin Georgescu imao je dobre šanse da postane novi predsjednik Rumunije u drugom krugu izbora.
Početni podaci i projekcije čine se da vrlo jasno potvrđuju ovaj trend.
Ali onda Ustavni sud obustavlja izbore i nalaže nove izbore.
Čovjek se pita zašto?
Djeluju li ovdje sile koje su nezadovoljne Georgescuovim stavovima o ratu s Rusijom, koronavirusu ili prevari s CO₂?
Za rumunsko stanovništvo, ova kontroverzna zabrana izbora je dovoljan razlog da sedmicama bez prestanka
izađu na ulice u znak podrške svom kandidatu Georgescu.
Tokom svoje posjete Njemačkoj 11. januara 2025. godine, predsjednički kandidat Călin Georgescu je odvojio
vrijeme da odgovori na pitanja Kla.TV-a u intervjuu.
Dobrodošli, dr Georgescu, ovdje u Njemačkoj i ovdje na Kla.TV.
Hvala vam što ste nam se pridružili.
Hvala vam puno na pozivu na besplatnu televiziju, ne samo u Njemačkoj, nego vjerovatno i širom Evrope.
Da, znamo da se kandidirate za predsjednika Rumunije i da ste pobijedili u prvom krugu
izbora početkom decembra 2024. prošle godine.
Ali je ovaj izbor potom poništio najviši sud Rumunije.
Možete li objasniti šta se dogodilo tokom i nakon izbora i malo to staviti u kontekst?
Šta se tamo dogodilo? Koje veze se mogu utvrditi?
Zaista. Prije svega, da, apsolutno je jasno da je izbor, recimo, nezakonito i neustavno poništen 6. decembra.
I to je, naravno, zato što se sistem boji velikih previranja, promjene.
I ovdje imamo dvije stvari koje su vrlo važne: prvi presedan, naravno.
Prvi presedan je vrlo jasan, presedan za ono što su do sada učinili – to jest, ono što je sistem učinio.
Ovo bi se moglo dogoditi širom Evrope i širom svijeta.
Ali također i drugi presedan za ono što su ljudi učinili.
Zato što sistem – i želim naglasiti ovu poentu – zato što sistem, ne samo u Rumuniji nego i svugdje, ne razumije,
ne priznaje i ne želi prihvatiti da narod ima i glas i moć.
Da.
I Rumunija i rumunski narod pokazuju svuda, pokazuju cijelom svijetu da je ovo moguće.
U smislu da je naš glas važan.
I naš glas je također važan.
Dakle, oni jednostavno svugdje pokazuju da narod ima moć i glas.
I ja sam, naravno, vrlo zadovoljan što su mnoge zemlje, zapravo cijeli svijet, to prepoznale.
I ovo je vrlo važna poruka rumunskog naroda.
Jer se presedan također primjenjuje na sistem.
Jer ono što se dešava u Rumuniji, ono što oni diktiraju putem Rumunskog ustavnog suda, moglo bi se desiti u bilo kojoj zemlji.
I, naravno, to je također vrlo opasno.
To je šteta koja je nanesena do sada.
I, naravno, nisam vidio previše reakcija iz inostranstva.
Rumunski narod je dobro svjestan da je ovo državni udar naređen od strane stranih sila i izveden od strane oligarhijskog sistema.
Uvijek sam govorio da sam protiv oligarhijskog sistema, protiv OAK-a (Otvoreni pristup znanju) i protiv LGBTQ-a.
Ja sam za Rumuniju. Ja sam za svoju zemlju.
I to je suverenitet na koji svi moramo obratiti pažnju.
I to se dogodilo. Do sada.
Dakle, bilo je dva iznenađenja.
Bili smo iznenađeni što su otvoreno zanemarili ustav i poništili glasovanje.
Ali su se također iznenadili što su ljudi bili tako izravni.
To je bilo najveće iznenađenje, jer nisu znali da se to zapravo može dogoditi. I dogodilo se.
Usput, na početku su ankete pokazivale manje od 1% podrške za mene kao nezavisnog kandidata.
Čak ni u posljednjem trenutku nisu ništa rekli.
Mislim, samo od, recimo, manje od 1% do 3%. A nakon toga (prema medijima) malo do 5%, do 6%, 8%. Ali ne više.
I na kraju je bilo... Mislim da je (prema tvrdnjama medija) bilo oko 23 ili 24 posto.
Ono što definitivno želim reći je da su laži uglavnom žurne.
Istina čeka. Zato čekamo.
Jer je istina čekala skoro 2.000 godina.
I vrijeme je. Vrijeme je za promjenu.
I ne mogu vidjeti da će se ovo dogoditi svugdje.
Ljudi, ljudska bića, moraju biti slobodni, kako je i zamišljeno – rođeni su od Boga.
I oni ne mogu shvatiti to, sistem.
I važno je – ono što se dešava danas, u naše vrijeme, jer to možemo vidjeti svojim očima – baš kao i sa
"pandemijom", šta god da je to – nazovimo je "COVID situacija". Možemo vidjeti šta je istina, a šta je laž.
I možemo uporediti ono što se dešava svojim očima.
(Hm-hm.) Dakle, nalazimo se – siguran sam u to – u divnom trenutku, u divno vrijeme.
Vrijeme je za velike promjene. Posebno za naše živote.
Jer, kao što sam rekao u svojoj kampanji, počinjemo s malom porodicom koju svi imamo i
prelazimo na veliku porodicu koja je država.
I to je isti pristup upravljanju situacijom. Znaš to, zar ne?
Brineš se o svojoj porodici. Moraš se brinuti o svojoj zemlji.
To su jedine stvari koje moraš uraditi. Ništa drugo.
Da. Vrlo dobro. Ovo jedinstvo zaista mora biti odbranjeno na oba nivoa.
A šta je sa sistemom koji prijeti?
Možete li reći nekoliko riječi o tome odakle prijetnja dolazi, ili o onima koji su
početkom decembra prekršili zakon u Rumuniji . . .
Da, naravno. Kao što sam rekao, rumunski narod je prirodno svjestan da je ovo rezultat odluke donesene u inozemstvu
i provedene od strane oligarhijskog sistema u Rumuniji.
Ono što time želim reći je da je u Evropi teško reći da imamo lidere.
Imamo ljude na vlasti ili lutke – kao u Rumuniji, lutke.
Naravno, ovo se ne odnosi samo na Rumuniju, ali općenito govoreći, da.
Ljudi su to prepoznali i od samog početka, od 6. decembra, su na ulicama.
Da. Rumunski narod je na ulicama.
Ali ne samo u Rumuniji. Vidio sam ga i u Francuskoj, na mnogim mjestima, a također i u Njemačkoj, svugdje.
Znaš o čemu pričam.
I to je ohrabrujuće, a za nas je također vrlo važno reći da ovaj val postaje sve veći i veći.
To je efekat snježne kugle. I to je presedan o kojem govorim.
Nije riječ samo o sistemu. Najvažniji faktor o kojem govorimo su ljudi.
I svi širom svijeta su vidjeli da je to moguće.
Može se promijeniti. Šta promijeniti?
Da zaista promijenimo činjenicu da se prvo moramo pobrinuti za svoju porodicu.
I to je suverenitet.
A ako se to odnosi na tvoju porodicu, onda isto važi i za proširenu porodicu, za zemlju, zar ne?
I svi su toga svjesni.
I svi shvatamo da je ovo zaista moguće.
Dakle, vjerujem da rumunski narod otvara vrata slobode. To je moj stav.
Štaviše, drugi razlog zbog kojeg su stalno u strahu je taj što sam sve vrijeme govorio: govorio sam o miru.
I primjećujem da su oprezni prema riječi mir jer im je potreban rat.
I želim biti predsjednik mira. Tačka!
I oni se toga boje jer im je potreban rat.
I s ovom situacijom, korupcija je razotkrivena svuda.
I širimo ovaj val dostojanstva i časti, riječi koje nisu u rječniku ovog sistema.
Oni nemaju ove riječi. Ali mi imamo ove riječi.
I zato što imamo ove riječi. Čvrsto vjerujemo u njih.
Znaš li šta čini razliku?
Razlika je u tome što čvrsto vjerujem u ono što govorim.
Oni ne vjeruju onome što govore. To je jednostavno laž.
I govorimo o istinskim vjernicima (ljudima s uvjerenjima). I oni su danas svuda. Istinski vjernici.
Upravo ono što smo uradili u Rumuniji sigurno će se uskoro dogoditi svugdje, i oni se toga jako boje.
Ekstremni strah.
Dakle, Rumunija sada može biti pionir u ovom razvoju.
I koji su vaši – koji su vaši ciljevi za predsjedništvo u Rumuniji?
Koje su vaše nade i koja je vaša vizija za Rumuniju?
Prije svega, to je mir. Mir prije svega dolazi od nas.
Da, to je vrlo važna tema.
Ovo je veoma važno! Mir!
Znaš, već skoro 17 godina služim u Ujedinjenim narodima, i na svim konferencijama, sastancima ili
čemu god da sam prisustvovao, uvijek je bila mir.
Samo je trebao ostati u kutu i čekati da mu se obrate, ali nije.
Ljudi su govorili o miru, ali u stvarnosti nije bilo riječ o miru.
A mir, kao što sam rekao, jednostavno je bio primoran ostati u kutu i čekati, i niko mu nije rekao: "Molim te, progovori!"
I to se stalno događalo.
Štaviše, Ujedinjene nacije su osnovane 1945. godine s jednostavnim ciljem: mir.
To je bilo nakon Drugog svjetskog rata, o kojem svi znaju – mi to znamo.
Od 1945. do danas, dok vodimo ovaj intervju, bilo je više od hiljadu ratova i bitaka i raznih drugih stvari.
I nisam vidio da su Ujedinjene nacije prisutne u Moskvi, Kijevu ili Washingtonu da bi razgovarale o miru.
Jer je to bila njena tema, mir.
I mi smo doprinijeli tome – svi mi, ti i ja.
Zato što su naše zemlje davale doprinose i dosljedno doprinose miru, ali to više nije slučaj.
Pogledajte šta se dešava u Africi, u Aziji, širom svijeta, ne samo u Ukrajini.
I naravno, ako... i na međunarodnom nivou – zapravo su me mainstream mediji pitali: Šta ćete učiniti
kad budete predsjednik u pogledu podrške Ukrajini?
Rekao sam da ću prestati podržavati Ukrajinu jer ću se prvo pobrinuti za svoju porodicu.
Zašto bih se brinuo o drugima? Na kraju krajeva, to nije moj rat.
I oni su zbog toga očajni. Dakle, to je broj jedan: mir.
Broj dva je prilično jednostavan: ekonomija općenito nije nešto – kako da kažem – vrlo komplikovano i teško.
Jednostavno moraš uraditi ono što si već uradio i nastaviti to raditi sa svojom porodicom.
Prvo se pobrini za svoju porodicu, ne brini o svojim komšijama, nego se pobrini za svoju
porodicu, pa onda za komšije, komšije, šta god da ima.
Dakle, moramo se brinuti o sebi; koristiti sve što imamo za svoje potrebe i ciljeve, a
kada ekonomija cvjeta, možemo pomoći drugima.
U redu? (Da.) I onda možete dati nešto drugima, ali ne – ne bi trebalo biti stranaca koji bi
kontrolirali moju ekonomiju, moju porodicu. Ne.
Mislim, to je neko sa strane ko ulazi u moju kuću i kaže mi da se brinem o tvojoj porodici.
Kako je to moguće? Ne, to nije moguće.
Dakle, rumunski narod je rekao: "Stop."
Dakle, to je ono što radim: mir i porodica – brinemo se o svojoj porodici.
U vezi s pitanjem mira: šta kažete na prisustvo NATO-a u Konstanci i Deveselu – šta mislite o ovim mogućim žarištima?
Da, razumijem pitanje.
Drago nam je što smo dio NATO-a i Evropske unije, budući da je NATO, posebno, odbrambena organizacija –
to jest, u smislu 'prirodno, da bismo se zaštitili'.
NATO nisam vidio kao "ofanzivnu" organizaciju u ustavu.
Ako je 'uvredljivo', napada nas. I to nije ispravno!
A što se tiče vojne baze, moramo je procijeniti.
Možda ih trebamo poboljšati, možda nam treba nešto više.
Ne znam, ali moramo procijeniti šta tamo ima.
Moramo, kako da kažem, moramo biti svjesni da Rumunija dolazi na prvom mjestu.
Naša porodica je na prvom mjestu.
Od ovog trenutka moramo razgovarati o svemu ostalom.
Ne samo ove NATO vojne baze. Sve. Eto nas ovdje.
I na osnovu toga mislim da svaka zemlja, svaka zemlja, mora učiniti isto.
Mislim, nema nikoga drugog ko ti diktira šta moraš raditi.
Moraš znati šta trebaš raditi mnogo bolje nego oni.
Općenito, dakle, svijet i ova planeta svakako mogu zadovoljiti sve naše potrebe.
Ali ni to ne može zadovoljiti našu pohlepu.
To je nemoguće. I moramo ukloniti ovu pohlepu.
Jer postoji trenutak kada imaš odnos s Bogom, i to je dovoljno da shvatiš svoju svrhu u ovom životu.
Da. I u vezi s ovom najnovijom pandemijom koronavirusa, mnogo toga je pošlo po zlu.
Šta misliš da treba poduzeti povodom ovoga?
Koji bi bio odgovarajući način za postupanje u ovim situacijama?
Pa, ne kažem događaj.
Možda je to bio zločin protiv čovječnosti.
U svakom slučaju, ovo se mora vrlo strogo procijeniti, situacija koja je već gotova u smislu da se niko nije ništa pitao o tome.
Ali bilo je mnogo stvari koje je trebalo ocijeniti vrlo, vrlo visoko.
I iznad svega, ko bi to trebao provesti.
Jer je potpuno jasno da svugdje ima mnogo problema i mnogo negativnih povratnih informacija za mnoge ljude.
U svakom slučaju, situacija – situacija pandemije koronavirusa – također nam pokazuje i pozitivnu stranu, u
smislu da smo... vidjeli da je korupcija razotkrivena.
Ispravno
I ljudi su svjesni šta vlade mogu učiniti i koliko znanost može biti korumpirana kada sluša vlade ili
oligarhijski sistem umjesto da se brine o ljudima.
Da, naravno.
Dakle, to je samo pitanje vremena.
Ali u svakom slučaju, imali smo heroje koji su, kao što sam rekao, izgubili živote zbog kriminalnih postupaka drugih.
Da svi o tome pričaju, ali niko nema hrabrosti da kaže da se to dogodilo.
Dakle, moramo biti jasni da je ovo za naše vlastite svrhe, za budućnost, kako bismo bolje razumjeli
tko smo i tko kontrolira ili određuje naše živote.
Moramo sami određivati svoje živote, a ne drugi.
To je važna tačka u ovoj situaciji, da.
Dakle, ovdje je otkriven zločin i ljudi iz toga uče.
Učiš iz toga – bila je to lekcija, to je bilo moje mišljenje o tome.
Ali osim toga, imali smo puno drame, i naravno moramo biti svjesni da postoje ljudi koji su
napustili ovaj život – samo zbog političkih odluka.
Da. Još jedno posljednje pitanje.
Koje sljedeće korake zamišljate za svoju predsjedničku kampanju i za svoje ciljeve?
Prije svega, nama je, naravno, jasno da oni žele uspostaviti doba diktature.
I, naravno, moramo se boriti za naša prava, za našu slobodu, za našu demokratiju na najdostojanstveniji mogući način.
Ne možemo prihvatiti da je drugi glasački listić poništen, pa ga tražimo na pravne načine.
I, naravno, vjerujemo u naša prava za budućnost, baš kao što sam rekao.
Dakle... ono što se dešava u Rumuniji, kao da je u eri diktature, moglo bi se dogoditi u bilo kojoj drugoj zemlji.
Sljedeći korak – a mi smo sada – i upravo ono što smo sada uradili, i što trebamo uraditi, je:
U okviru pravosudnog sistema, ne borimo se samo na rumunskim sudovima, već i na međunarodnim evropskim sudovima.
Pa nastavimo i sačekajmo – baš kao što sam rekao, "istina će sačekati".
Dakle, to uopće nije problem (jasno je) da će se promjena dogoditi vrlo brzo.
Da, nastavit ćemo dalje, nastavit ćemo dalje.
To je najvažniji odgovor na vaše pitanje – nastavit ćemo biti svjesni situacije i naših prava.
Nastavljamo vjerovati u našu dostojanstvenost, u našu čast kao ljudskih bića, i vjerujemo u našu zemlju i u Boga.
Da, i koju će ulogu ljudi igrati u ovim nadolazećim koracima?
Da bismo bili istinski vjernici: prvo čvrsto vjerujte u sebe, a kad vjerujete u sebe i imate
takav stav, možete ga širiti svuda – princip života.
Jer ako od drugih čuješ šta moraš raditi, to nema nikakvog učinka.
Moraš čvrsto vjerovati u sebe, a tvoj odnos s Bogom je najvažniji dio.
Ono što se dešava u Rumuniji pokazuje da se ne igramo!
Čvrsto vjerujemo u naše živote, u našu zemlju, koju nismo dobili od Bruxellesa, niti od
Washingtona, nego od Boga, koji je duh ljubavi.
Moramo vjerovati u ljubav! Moramo vjerovati u Boga i moramo vjerovati u sebe.
To je najvažnija tačka – inače ne možemo ništa učiniti!
Ljudi stoga moraju biti svjesni ko su.
Koja je naša uloga? Šta možemo postići sada?
Šta moramo učiniti? Koji je naš cilj u ovom životu?
I ne radi se o sistemu, već o nama.
Mir, ili doprinos miru u svijetu, proizlazi iz unutrašnjeg mira, pa hajde da prvo razgovaramo o "unutrašnjoj tehnici".
Dakle, narod će – ili vi pozivate narod da... Prvo da vjeruje u sebe – u sebe, u svoju unutrašnju snagu
... I oni su to već pokazali, na prilično dobrom nivou... Naravno!
Morate razumjeti da ovdje ne raspravljamo o platama, ne raspravljamo o penzijama, ne
raspravljamo o boljim bolnicama ili boljim cestama.
Razgovaramo o našoj duši, našem dostojanstvu kao ljudskih bića, razgovaramo o našim porodicama,
razgovaramo o časti, i to je važnije od svega ostalog.
Evo nas. Pa, ja... čvrsto vjerujem i preporučujem svima da najprije vjerujete sebi.
O čemu često govorimo – i što radimo – je, na primjer, da se ljudi okupljaju na skupove, da prenose vijesti –
necenzurirane vijesti, da su svjesni stvari i da nisu zavedeni.
... Baš tako! Dakle, ovdje smo:
U trenutku kada ljudi postanu svjesni svog "unutrašnjeg ja", kako sam rekao, svoje
"unutrašnje tehnike", stvari su potpuno drugačije.
Mislim, zrelost nije da ti neko govori šta trebaš raditi; prvo moraš znati šta trebaš raditi.
Izvrsno! Hvala vam. Hvala vam. Da, hvala vam puno na ovom informativnom intervjuu i želimo vam sve najbolje!
Želimo vam sve najbolje u vašoj tekućoj kampanji, svim postupcima i sljedećim koracima.
Recimo to zajedno, ne samo za mene.
Hvala ti na tome, ali moramo biti zajedno.
To je za zajednički cilj! Hvala vam.
Da! Hvala vam puno. Hvala vam, cijenim to. Hvala vam puno.