Snažni lobiji naporno rade na potpunoj ukidnji gotovine.
Širom Evrope, a posebno u EU.
Danas razgovaramo sa stručnjakom za ovu temu koji čini sve što je u njegovoj moći da zaštiti
Švicarsku od ove sudbine i spasi ovaj dio naše slobode.
Dobrodošao je Richard Koller, delegat "schweiz-macher" i predsjednik "Freiheitliche
Bewegung Schweiz" (Švicarskog pokreta za slobodu).
Dobro popodne, drago mi je što sam ovdje – u Zgradama Parlamenta – i mislim da će biti fascinantno čuti šta ćemo ovdje naučiti.
Većina ljudi misli da se u Švicarskoj gotovina zapravo ne koristi. Šta vi mislite o tome?
Pa, to je vjerovatno greška.
Ako ne ispravimo grešku, najvjerovatnije ćemo to naučiti na teži način.
Jer je činjenica da ljudi ne osjećaju da se gotovina direktno ukida – jer to nisu političari koji ukidaju gotovinu;
političari jednostavno ne čine ništa da je zaista sačuvaju, već ekonomija radi na smanjenju upotrebe gotovine.
Već to vidimo na božićnim sajmovima – i na drugim sajmovima također – vidimo to kod kompanija, lanaca
pekara, koji odjednom više ne prihvataju gotovinu.
Vidimo ovo u restoranima koji također rade bez gotovine.
S vremenom će ekonomija smanjiti i ukinuti gotovinu, a to se sada dešava ubrzanim tempom i u
javnom prijevozu, gdje se gotovina više ne koristi.
To znači da ljudi koji plaćaju gotovinom više neće moći kupiti karte u javnom prijevozu.
Ovo smanjuje naše gotovinske rezerve. I moramo to suzbiti.
Zatim je tu činjenica da imamo i međunarodne organizacije, kao što je Better than Cash Alliance.
Oni su uspostavljeni 2012. godine od strane Fondacije Billa i Melinde Gates, Fondacije Ford,
USAID-a i drugih važnih, velikih institucija.
I postavili su sebi cilj da postepeno ukinu gotovinu – širom svijeta – i zamijene je digitalnim novcem.
Zanimljivo je, i dobro govori o Švicarskoj, da iako naš SECO – Državni sekretarijat za ekonomske poslove – nije bio uključen u
osnivanje inicijative 2012. godine, počeo je isplaćivati dva miliona švicarskih franaka za ukidanje gotovine te iste godine, a
također je dobio zadatak da prenese sve tehnologije i stručnost vezane za digitalne
novčane transfere, posebno zemljama u razvoju.
Ovo zapravo pokazuje da je ukidanje gotovine cilj kojem Švicarska teži na čelu.
Mislim da bi bilo pomalo naivno vjerovati da gotovina neće biti ukinuta ovdje u Švicarskoj.
Zato je važno da možemo utvrditi gotovinu u ustavu.
Zašto bi gotovina zapravo trebala biti ukinuta?
Pa, postoji nekoliko razloga, ali jedan vrlo važan je globalna finansijska situacija.
Finansijska situacija je takva da je svijet zapravo zadužen.
Konkretno, u iznosu koji je tri puta veći od godišnje sposobnosti stanovništva da ga generiše. I to se ne može otplatiti.
To bi značilo da bi čovječanstvo moralo raditi tri godine bez trošenja ikakvih resursa
ili jedenja kako bi otplatilo ovu planinu duga.
I zato će u nekom trenutku u budućnosti doći do finansijskog kolapsa.
Više nije pitanje hoće li se to dogoditi, nego samo kada. Doći će do implozije u trenutnoj globalnoj financijskoj situaciji.
I to je, naravno, jedan od razloga zašto elite žele ukinuti gotovinu, kako bi nakon ovog finansijskog kolapsa, nakon što se
sve raspadne, mogle kontrolisati ljude i upravljati čitavom finansijskom situacijom na
način da se ona obnovi u njihovom interesu.
Inače, naravno, ako bi se sve to dogodilo, određeni ljudi bi udružili snage, grupe i
zemlje bi udružile snage i sami bi to izgradili.
To im se ne bi svidjelo. Oni su također u procesu otkupa svih ovih vrijednih predmeta ili resursa.
To znači da se kupuju sve zlatne rude, kupuje se zlato, kupuje se srebro, kupuje se poljoprivredno zemljište.
U Americi je Bill Gates trenutno najveći vlasnik poljoprivrednog zemljišta.
I to pokazuje da se ovaj finansijski balon puca.
I to se mora izbjeći po svaku cijenu, kako bi novac na kraju ostao u opticaju, omogućavajući ljudima da
nastave djelovati samostalno i ostanu nekontrolisani.
I mislim koliko je to loše, to se sada može vidjeti u zemljama poput Norveške, Švedske i Danske, koje više nemaju gotovinu.
Također je danas moguće voditi rat – na primjer, Švedska, koja ima manje od 10% gotovine još uvijek u opticaju – kao
država, ne biste ni morali izvršiti invaziju, mogli biste jednostavno isključiti im struju ili internet.
To bi značilo da bi zemlja za dvije ili tri sedmice bila u ruševinama – ekonomski – i vjerovatno u građanskom
ratu, jer bi tada bilo pitanje resursa, tj. hrane, svega.
I to pokazuje koliko je važno ovladati digitalnom tehnologijom, a gotovina bi u tom pogledu definitivno bila loša stvar.
Švedska i Norveška sada pokušavaju preokrenuti ovaj trend, jer su shvatile rizik koji preuzimaju.
Ali to se više ne dešava, iako sada kažu da bi preduzeća ponovo trebala prihvatati gotovinu.
Ljudi nemaju nikakav gotov novac, a gotovina se više ne gomila, pa su trenutno u zaista teškoj situaciji.
Postoji zakon koji nalaže prihvatanje novčanica i kovanica.
Zašto se gotovina i dalje može odbiti?
Pa, u Švicarskoj naš zakon o novcu, WZG, zapravo u članu 3 navodi da svako mora bez ograničenja
prihvatiti bankovne novčanice izdate od Nacionalne banke.
Međutim, ovaj članak je diskrecioni, što znači da se primjenjuje samo ako se pokrene pravni postupak.
Na primjer, ako pekara napiše "Ne prihvatamo gotovinu", a kupac uđe želeći nešto kupiti i zna da pekara ne prihvata
gotovinu, tada nikada neće biti sklopljen ugovor, što znači da transakcija nikada neće biti izvršena.
A ako nikada nije bilo transakcije, ne možete tužiti prema ovom zakonu.
I to je problem diskrecione zakonodavne regulative: ne možete pokrenuti pravni postupak protiv nje, što znači da ekonomija
ima moć da sama odluči hoće li prihvatiti gotovinu ili ne.
Popularna inicijativa "Gotovina je sloboda" dobila je protupredlog od Saveznog vijeća. Koja je razlika između njih?
Dakle, mi u popularnoj inicijativi zahtijevamo da savezna vlada uvijek osigura dovoljne količine kovanica i novčanica.
A protuprijedlog Saveznog vijeća sada navodi da je Nacionalna banka odgovorna za osiguravanje gotovine u opticaju.
I to je, naravno, ogromna razlika – to je mala varka vlade – jer problem koji se sada javlja je da novac nije isti.
Jer pod "plaćanjem gotovinom" zapravo mislim da ne plaćam kreditno, to jest ne na račun ili nekako
na mjenicu ili nešto slično, nego plaćam gotovinom.
A u francusko-italijanskoj upotrebi, "je paie cash" znači "plaćam gotovinom", ali to
također znači da mogu platiti debitnom karticom .
Zato savezna vlada može odrediti da Nacionalna banka mora osigurati dostupnost gotovine, čime joj se
omogućava da obezbijedi elektronsku gotovinu, a da pritom ne dođe u sukob sa Saveznim ustavom.
Stoga ne možemo prihvatiti direktni protupredlog savezne vlade u sadašnjem obliku – još uvijek imamo glasanje u martu.
Kako bi izgledala digitalna valuta budućnosti?
Digitalna valuta budućnosti vjerovatno bi bila mješavina kriptovalute i Twinta.
To znači da bi to radilo samo putem digitalnog uređaja. Danas smo na to navikli kod mobilnih telefona.
To je digitalni terminal, a valuta, odnosno čitav proces plaćanja, obrađivala bi se putem takozvanog
novčanika – tj. mjenjačnice, torbice, novčanika – koji bi se nalazio na ovom digitalnom terminalu.
I pretpostavljam da bi ovaj digitalni terminal komunicirao sa Švicarskom narodnom bankom.
Svi bi tada imali samo jedan račun – više ne bi bilo banaka.
To bi značilo da, ako želimo nešto kupiti, proces bi od nas zahtijevao da prvo budemo na odobrenoj lokaciji.
Drugo, da možemo kupiti sve što nam je još uvijek dostupno – ili što god nam je na raspolaganju – i
to samo za iznos koji nam je, naravno, dostavljen.
Dakle, bili bismo potpuno podložni kontroli.
Da, već ste nešto rekli o tome – ono što sam želio pitati kao dodatno pitanje je: s kojim
se opasnostima zapravo suočavamo bez gotovine?
Da, postoji mnogo opasnosti. Za mene je najveća opasnost eksproprijacija putem negativnih kamatnih stopa – ili.
Christine Lagarde je 2016. godine rekla – kako je izvijestio Blick , vjerujem da je to bilo 14. aprila, prema Blicku – da:
Jedini razlog zašto negativne kamatne stope ne funkcionišu je taj što još uvijek imamo gotovinu u opticaju.
Ako, naravno, ne bi bilo više gotovine u opticaju, to bi značilo da bi ljudi bili potpuno bespomoćni da se brane ako bi nacionalna
banka iznenada objavila: "Sada ćemo sa svakog računa odbijati 10% godišnje jer nam je to potrebno za administrativne svrhe."
Vi više ne biste mogli kupovati stvari gotovinom koristeći druge metode.
To bi bilo moguće samo s digitalnom valutom. I to je za mene najveća opasnost.
Dakle, mislim da bi negativne kamatne stope i eksproprijacija uslijedile.
Zatim, naravno, postoje i druge opasnosti.
Dakle, naravno, jedan od glavnih rizika je ovisnost o struji i internetu, kao što sam ranije spomenuo.
Dakle, ako nešto zakaže, transakcije plaćanja odmah više nisu moguće.
Zatim je tu činjenica da više nećemo moći održavati otpornost na krize .
To znači da u krizama – poput onih koje se trenutno doživljavaju u Norveškoj i Švedskoj – više ne bi
bilo moguće nastaviti raditi zbog gubitka gotovine.
To bi značilo da ako ne bismo imali internet, ekonomija bi se zaustavila. Prestala bi i više ne bi funkcionisala.
Međutim, s gotovinom bismo barem mogli nastaviti plaćati, ili da, ekonomija bi mogla opstati i najgora šteta bi bila spriječena.
To je još jedna važna tačka.
Stalno slušamo da nas ovaj digitalni novac čini potpuno praćenim. Je li to istina?
Da, to je svakako slučaj.
Dakle, ovi digitalni novci centralnih banaka su, naravno, prilično moćni jer se pohranjuju na digitalnim
uređajima u novčanicima , a moguće je pratiti gdje se nalazite, šta kupujete i koliko plaćate za nešto.
I to bi dovelo do toga da ljudi budu potpuno kontrolabilni.
Tako slično sistemu društvenog kreditiranja, kakav poznajemo iz Kine – ili.
Iz ove perspektive, to je naravno vrlo velika opasnost.
Ali to je nešto što mislim da je već prilično dobro poznato široj javnosti, da bi se to moglo dogoditi.
Da, dobro, hvala vam na tome. Šta smo zapravo postigli u Švicarskoj u ovoj oblasti?
Pa, u Švicarskoj smo prešli dug put jer smo, zahvaljujući činjenici da smo pokrenuli popularne inicijative – tj.
"Gotovina je sloboda" – sada na toj tački da odlučujemo koja će verzija zaštite gotovine biti uključena u ustav.
Naravno, borićemo se da to bude naša verzija – s kovanicama i novčanicama – kako bismo bili
sigurni da je na kraju neće zaobići nekom prevarom.
Mi smo mnogo ispred ostatka Evrope, i to je naravno važno i za Evropu.
Jer ako uspijemo to uvrstiti u ustav u Švicarskoj, onda neće biti tako lako ukinuti gotovinu u Evropi,
jer bi odmah došlo do bijega kapitala u Švicarsku.
Ako bi Njemačka rekla: "Više nemamo gotovinu", svi bi odmah podigli svoju gotovinu i
odnijeli je u Švicarsku, jer bi ondje bila sigurna.
Dakle, naravno, nalazimo se u povoljnoj situaciji u Švicarskoj u poređenju s drugim zemljama.
I je li to dovoljno da se drži gotovina u Švicarskoj?
Ne, naravno da to nije dovoljno, samo ustav.
Kao što sam rekao na početku, ekonomija će ukinuti gotovinu, a da bi se to dogodilo, mi ljudi moramo
plaćati gotovinom kako ekonomija ne bi mogla da je ukine.
Dakle, Migros i Coop ne bi trebali odjednom početi instalirati samo te samouslužne blagajne – ili kako god se već zovu – gdje
svi moraju plaćati digitalno, nego bismo trebali i dalje puno plaćati gotovinom, uključujući u restoranima
i svugdje drugdje, kako bi obim gotovine ostao visok.
Thorsten Hens, finansijski ekonomista i profesor na Univerzitetu u Zürichu, jasno je izjavio da "s obzirom
na to da gotovina čini 15% svih finansijskih transakcija, gotovina je izvan spašavanja".
Rekao je ovo u intervjuu za SRF 2020. godine, i to pokazuje da smo danas – sa 25% – već
vrlo blizu tog praga i da se moramo boriti.
Dakle, drago mi je što ljudi sada zaista ponovo počinju plaćati gotovinom.
To nas dovodi do sljedećeg pitanja: šta stanovništvo može učiniti, tj. šta još treba uraditi i šta mi možemo učiniti?
Dakle, to su možda dvije ili tri tačke koje su sada od suštinske važnosti.
Dakle, u suštini, u martu će u Nacionalnom vijeću biti još jedna debata o prijedlogu Thomasa Burgherra.
Pored naše popularne inicijative, on također želi prihvatanje u ekonomiji – to jest, ne obavezno prihvatanje,
nego opće prihvatanje – koje želi vidjeti utvrđeno u ustavu.
Sada ćemo ih podržati. Kao "schweiz-macher", napravili smo peticiju koju sada mogu potpisati mnogi ljudi.
Preporučio bih ovo – www.schweiz-macher.ch – gdje možete potpisati peticiju.
Također smo uvjerili udruženja starijih građana – ona velika sa 280.000 članova – da nas podrže u prihvatanju ovog
prijedloga od strane Nacionalnog vijeća i Vijeća država.
Zatim, naravno, postoji činjenica da moramo izaći na glasanje.
Stoga bismo bili vrlo sretni ako bismo sada mogli dobiti neku finansijsku podršku, jer to nije moguće bez sredstava.
Ostali imaju milijarde – pa nam je zaista potrebno mnogo novca da bismo imali šansu na glasanju, ali najvažnije je da stanovništvo
zaista izađe, nosi gotovinu sa sobom i plaća gotovinom.
Da, sa svoje strane, zaista bih želio iskoristiti ovu priliku da zamolim sve naše građane da ubuduće što je češće moguće plaćaju
gotovinom – možda čak i da daju prednost prodavnicama koje još uvijek prihvataju gotovinu umjesto onih koje to više
ne čine, jer je ovo pitanje veoma, veoma, veoma važno za osiguranje da možemo zadržati gotovinu u Švicarskoj.
Važno je za našu djecu i za nas da nam bude dopušteno nastaviti živjeti u slobodi. Hvala vam puno!
Hvala vam puno, gospodine Koller, uvjerili ste me.
Nastavit ću plaćati gotovinom jer želim zadržati gotovinu i osigurati da nam ostane dostupna.
I hvala vam puno na vašoj posvećenosti, gospodine Koller. Želimo vam sve najbolje u budućem radu.
Hvala vam puno i želim vam daljnji uspjeh u radu. Hvala vam.