Snažni lobiji naporno rade na potpunoj ukidnji gotovine.
Diljem Europe, a osobito u EU.
Danas razgovaramo sa stručnjakom za ovu temu koji čini sve što je u njegovoj moći da zaštiti
Švicarsku od ove sudbine i spasi ovaj dio naše slobode.
Pozdravljamo Richarda Kollera, delegata "schweiz-macher" i predsjednika "Freiheitliche
Bewegung Schweiz" (Švicarskog pokreta za slobodu).
Dobro popodne, drago mi je što sam ovdje – u Zgradama Parlamenta – i mislim da će biti fascinantno čuti što ćemo ovdje naučiti.
Većina ljudi misli da se u Švicarskoj gotovina zapravo ne koristi. Što vi mislite o tome?
Pa, to je vjerojatno pogreška.
Ako ne ispravimo pogrešku, najvjerojatnije ćemo to naučiti na teži način.
Jer, činjenica je da ljudi ne osjećaju da se gotovina izravno ukida – jer to nisu političari koji ukidaju gotovinu;
političari jednostavno ne poduzimaju ništa da bi je zaista sačuvali, nego gospodarstvo radi na smanjenju upotrebe gotovine.
Već to vidimo na božićnim sajmovima – i na drugim sajmovima također – vidimo to u tvrtkama, lancima
pekara, koji odjednom više ne prihvaćaju gotovinu.
Vidimo to u restoranima koji također posluju bez gotovine.
S vremenom će gospodarstvo smanjiti i ukinuti gotovinu, a to se sada događa ubrzanim tempom i u javnom
prijevozu, gdje se gotovina također više ne koristi.
To znači da ljudi koji plaćaju gotovinom više neće moći kupiti karte u javnom prijevozu.
Ovo smanjuje naše gotovinske rezerve. I moramo to nadoknaditi.
Zatim je tu činjenica da imamo i međunarodne organizacije, kao što je Better than Cash Alliance.
Oni su uspostavljeni 2012. godine od strane Zaklade Billa i Melinde Gates, Zaklade Ford,
USAID-a i drugih važnih, velikih institucija.
I postavili su si za cilj postupno ukinuti gotovinu – širom svijeta – i zamijeniti je digitalnim novcem.
Zanimljivo je, i dobro govori o Švicarskoj, da iako naš SECO – Državni tajništvo za gospodarske poslove – nije sudjelovao u
osnivanju inicijative 2012. godine, ipak je te godine počeo plaćati dva milijuna švicarskih franaka za ukidanje gotovine, a
također je dobio zadatak prenijeti sve tehnologije i stručnost vezane uz digitalne
novčane transfere, osobito zemljama u razvoju.
Ovo zapravo pokazuje da je ukidanje gotovine cilj kojemu Švicarska teži na čelu.
Mislim da bi bilo pomalo naivno vjerovati da gotovina neće biti ukinuta ovdje u Švicarskoj.
Zato je važno da možemo utvrditi gotovinu u ustavu.
Zašto bi gotovina zapravo trebala biti ukinuta?
Pa, postoji nekoliko razloga, ali jedan vrlo važan je globalna financijska situacija.
Financijska situacija je takva da je svijet zapravo zadužen.
Konkretno, u iznosu koji je tri puta veći od godišnje sposobnosti stanovništva da ga generira. I to se ne može vratiti.
To bi značilo da bi čovječanstvo moralo raditi tri godine bez trošenja ikakvih resursa
ili jedenja kako bi otplatilo ovu planinu duga.
I zato će u nekom trenutku u budućnosti doći do financijskog kolapsa.
Više nije pitanje hoće li se to dogoditi, nego samo kada. Doći će do implozije u trenutnoj globalnoj financijskoj situaciji.
I to je, naravno, jedan od razloga zašto elite žele ukinuti gotovinu, kako bi nakon ovog financijskog kolapsa, nakon što se
sve raspadne, mogle kontrolirati ljude i upravljati cjelokupnom financijskom situacijom na
način da se ona izgradi u njihovim interesima.
Inače, naravno, ako bi se sve to dogodilo, određeni ljudi bi udružili snage, grupe i
zemlje bi udružile snage i sami bi to izgradili.
To im se ne bi svidjelo. Oni su također u procesu otkupa svih tih vrijednih predmeta ili resursa.
To znači da se kupuju sve zlatne rudnike, kupuje se zlato, kupuje se srebro, kupuje se poljoprivredno zemljište.
U Americi je Bill Gates sada najveći vlasnik poljoprivrednog zemljišta.
I to pokazuje da se ovaj financijski balon puca.
I to se mora izbjeći po svaku cijenu, kako bi novac na kraju ostao u opticaju, omogućujući ljudima da
nastave djelovati neovisno i ostanu nekontrolirani.
I mislim koliko je to loše, to se sada može vidjeti u zemljama poput Norveške, Švedske i Danske, koje više nemaju gotovinu.
Također je danas moguće voditi rat – na primjer, Švedska, koja ima manje od 10% gotovine još uvijek u optjecaju
– kao država ne biste ni morali napasti, mogli biste jednostavno isključiti im struju ili internet.
To bi značilo da bi zemlja za dva ili tri tjedna bila na koljenima – ekonomski – i vjerojatno u građanskom
ratu, jer bi se tada radilo o resursima, tj. hrani, svemu.
I to pokazuje koliko je važno ovladati digitalnom tehnologijom, a gotovina bi u tom pogledu definitivno bila loša stvar.
Švedska i Norveška sada pokušavaju preokrenuti ovaj trend, jer su shvatile rizik koji preuzimaju.
Ali to se više ne događa, čak i ako sada kažu da bi tvrtke ponovno morale prihvaćati gotovinu.
Ljudi nemaju nikakvog gotovinskog novca, a gotovina se više ne gomila, pa su trenutno u zaista teškoj situaciji.
Postoji zakon koji zahtijeva prihvaćanje novčanica i kovanica.
Zašto se gotovina i dalje može odbiti?
Pa, u Švicarskoj naš zakon o novcu, WZG, u članku 3. navodi da svatko mora bez ograničenja prihvatiti
bankovne bilježe izdate od strane Nacionalne banke.
Međutim, ovaj članak je diskrecijski, što znači da se primjenjuje samo ako se pokrene pravni postupak.
Na primjer, ako pekara napiše "Ne prihvaćamo gotovinu", a kupac uđe želeći nešto kupiti i zna da pekara ne
prihvaća gotovinu, tada se nikada neće sklopiti ugovor, što znači da transakcija nikada neće biti izvršena.
A ako transakcija nikada nije obavljena, ne možete tužiti prema ovom zakonu.
I to je problem diskrecijske zakonodavne regulative: protiv nje ne možete pokrenuti pravni postupak, što znači da gospodarstvo
ima moć samo odlučiti hoće li prihvaćati gotovinu ili ne.
Popularna inicijativa "Gotovina je sloboda" dobila je protuprijedlog od Saveznog
vijeća. Koja je razlika između njih dvaju?
Dakle, mi u popularnoj inicijativi zahtijevamo da savezna vlada uvijek osigura dovoljne količine kovanica i novčanica.
A protuprijedlog Saveznog vijeća sada navodi da je Nacionalna banka odgovorna za osiguravanje gotovine u opticaju.
I to je, naravno, ogromna razlika – to je mala varka vlade – jer problem koji se sada nameće jest da novac nije isti.
Jer kad kažem "plaćanje gotovinom", zapravo mislim da ne plaćam kreditno, to jest ne na račun ili
nekakvim mjenicama ili nečim sličnim, nego plaćam gotovinom.
A u francusko-talijanskoj upotrebi "je paie cash" znači "plaćam gotovinom", ali to
također znači da mogu platiti debitnom karticom .
Zato savezna vlada može odrediti da Nacionalna banka mora osigurati dostupnost gotovine, čime joj se omogućuje da
pruži elektronički novac bez sukoba s Saveznim ustavom.
Stoga ne možemo prihvatiti izravni protuprijedlog savezne vlade u sadašnjem obliku – još uvijek imamo glasanje u ožujku.
Kako bi izgledala digitalna valuta budućnosti?
Digitalni novac budućnosti vjerojatno bi bio mješavina kriptovalute i Twinta.
To znači da bi radilo samo putem digitalnog uređaja. Danas smo na to navikli kod mobilnih telefona.
To je digitalni terminal, a valuta, odnosno cijeli proces plaćanja, obrađivala bi se putem takozvanog
novčanika – tj. mjenjačnice, torbice, novčanika – koji bi bio smješten na tom digitalnom terminalu.
I ovaj bi digitalni terminal komunicirao sa Švicarskom narodnom bankom, pretpostavljam.
Svi bi tada imali samo jedan račun – više ne bi bilo banaka.
To bi značilo da ako želimo nešto kupiti, proces bi od nas zahtijevao da prvo budemo na odobrenoj lokaciji.
Drugo, da možemo kupiti sve što nam se tada učini dostupnim – ili što god nam je dostupno – i
to samo za iznos koji nam je, naravno, odobren.
Dakle, bili bismo potpuno podložni kontroli.
Da, već ste nešto rekli o tome – što sam htio pitati kao nastavak: s kojim se opasnostima zapravo suočavamo bez gotovine?
Da, ima mnogo opasnosti. Za mene je najveća opasnost eksproprijacija putem negativnih kamatnih stopa – ili...
Christine Lagarde je 2016. godine izjavila – kako je izvijestio Blick , vjerujem da je to bilo 14. travnja, prema Blicku – da:
Jedini razlog zašto negativne kamatne stope ne funkcioniraju jest taj što još uvijek imamo gotovinu u opticaju.
Ako, naravno, ne bi bilo više gotovine u opticaju, to bi značilo da bi ljudi bili potpuno bespomoćni u obrani ako bi nacionalna
banka iznenada objavila: "Sada ćemo sa svakog računa odbijati 10% godišnje jer nam je to potrebno za administrativne svrhe."
Vi više ne biste mogli kupovati stvari gotovinom koristeći druge metode.
To bi tada bilo moguće samo putem digitalne valute. A to je za mene najveća opasnost.
Dakle, mislim da bi negativne kamatne stope i eksproprijacija uslijedile.
Zatim, naravno, postoje i druge opasnosti.
Dakle, naravno, jedan od glavnih rizika je ovisnost o električnoj energiji i internetu, kao što sam ranije spomenuo.
Dakle, ako nešto zakaže, plaćanja više nisu moguća.
Zatim je tu činjenica da više nećemo moći održavati otpornost na krize .
To znači da u krizama – poput onih koje se trenutno doživljavaju u Norveškoj i Švedskoj – više ne bi
bilo moguće nastaviti raditi zbog gubitka gotovine.
To bi značilo da ako ne bismo imali internet, gospodarstvo bi se zaustavilo. Prestalo bi i više ne bi funkcioniralo.
Međutim, s gotovinom bismo barem mogli nastaviti plaćati, ili da, gospodarstvo bi moglo
nastaviti postojati i spriječena bi bila najgora šteta.
To je još jedna važna točka.
Stalno slušamo da nas ovi digitalni novac čini potpuno praćenima. Je li to istina?
Da, to je svakako slučaj.
Dakle, ovi digitalni novci središnjih banaka su, naravno, problematični jer se pohranjuju na digitalnim
uređajima u novčanicima , a moguće je pratiti gdje se nalazite, što kupujete i koliko plaćate za nešto.
I to bi dovelo do toga da ljudi budu potpuno kontrolirani.
Tako slično sustavu društvenog kreditiranja, kakav poznajemo iz Kine – ili.
Iz ove perspektive, to je naravno vrlo veliki rizik.
Ali to je nešto što mislim da je već prilično dobro poznato široj javnosti, da bi se to moglo dogoditi.
Da, dobro, hvala vam na tome. Što smo zapravo postigli u Švicarskoj u ovom području?
Pa, u Švicarskoj smo prešli dug put, jer zahvaljujući činjenici da smo pokrenuli popularne inicijative – tj.
"Gotovina je sloboda" – sada smo na točki kada odlučujemo koja će verzija zaštite gotovine biti uključena u ustav.
Naravno da ćemo se boriti kako bismo osigurali da bude naša verzija – s kovanicama i novčanicama – kako bismo
bili sigurni da je na kraju neće zaobići neka prevara.
Mnogo smo ispred ostatka Europe, i to je naravno važno i za Europu.
Jer ako uspijemo to uvrstiti u ustav u Švicarskoj, tada neće biti tako lako ukinuti gotovinu u Europi,
jer bi odmah došlo do bijega kapitala u Švicarsku.
Kad bi Njemačka rekla: "Više nemamo gotovinu", svi bi odmah podigli svoju gotovinu i
odnijeli je u Švicarsku, jer bi ondje bila sigurna.
Dakle, naravno, nalazimo se u ugodnoj situaciji u Švicarskoj u usporedbi s drugim zemljama.
I je li to dovoljno da se drži gotovina u Švicarskoj?
Ne, naravno da to nije dovoljno, samo ustav.
Kao što sam rekao na početku, gospodarstvo će ukinuti gotovinu, a da bi se to dogodilo, mi ljudi moramo
plaćati gotovinom kako gospodarstvo ne bi moglo to učiniti.
Dakle, Migros i Coop ne bi odjednom trebali početi postavljati samo te samoposlužne blagajne – ili kako god ih već zovu – na
kojima svi moraju plaćati digitalno, a mi i dalje moramo puno plaćati gotovinom, čak i u restoranima
i svugdje drugdje, pa ostaje velik obujam gotovine.
Thorsten Hens, financijski ekonomist i profesor na Sveučilištu u Zürichu, jasno je izjavio da je "s obzirom na to da gotovina čini
15% svih financijskih transakcija, gotovina izvan spašavanja".
Rekao je to u intervjuu za SRF 2020. godine, a to pokazuje da smo danas – s 25 % – već
vrlo blizu te granice i da se moramo boriti.
Dakle, drago mi je da ljudi sada stvarno ponovno počinju plaćati gotovinom.
To nas dovodi do sljedećeg pitanja: što stanovništvo može učiniti, što još treba poduzeti i što mi možemo učiniti?
Dakle, to su možda dvije ili tri točke koje su trenutno bitne.
Dakle, u suštini, u ožujku će se u Nacionalnom vijeću održati još jedna rasprava o prijedlogu Thomasa Burgherra.
Osim naše popularne inicijative, on također želi prihvaćanje u gospodarstvu – to jest, ne obavezno prihvaćanje, nego prihvaćanje,
opće prihvaćanje – koje želi vidjeti utvrđeno u ustavu.
Sada ćemo ih podržati. Kao "schweiz-macher", izradili smo peticiju koju sada može potpisati mnogo ljudi.
Preporučio bih ovo – www.schweiz-macher.ch – gdje možete potpisati peticiju.
Također smo uvjerili udruge starijih građana – velike, s 280.000 članova – da nas podrže u prihvaćanju ovog prijedloga
od strane Nacionalne skupštine i Skupštine saveznih država.
Zatim, naravno, postoji činjenica da moramo izaći na izbore.
Stoga bismo bili vrlo sretni ako bismo sada mogli dobiti i financijsku potporu, jer to nije moguće bez sredstava.
Ostali imaju milijarde – stoga nam je zaista potrebno mnogo novca da bismo imali šansu na glasanju, ali
najvažnije je da stanovništvo zaista izađe, nosi gotovinu sa sobom i plaća gotovinom.
Da, s moje strane, zaista bih želio iskoristiti ovu priliku da zamolim sve naše građane da ubuduće što je češće moguće plaćaju
gotovinom – možda čak i da daju prednost trgovinama koje još uvijek prihvaćaju gotovinu umjesto onih koje to više
ne čine, jer je ovo pitanje vrlo, vrlo, vrlo važno za osiguranje da možemo zadržati gotovinu u Švicarskoj.
Važno je za našu djecu i za nas da nam je dopušteno nastaviti živjeti u slobodi. Hvala vam puno!
Hvala vam puno, gospodine Koller, uvjerili ste me.
Nastavit ću plaćati gotovinom jer želim zadržati gotovinu i osigurati da nam ostane dostupna.
I hvala vam puno na vašoj predanosti, gospodine Koller. Želimo vam sve najbolje u budućem radu.
Hvala vam puno i želim vam daljnji uspjeh u radu. Hvala.