Močni lobiji si odločno prizadevajo za popolno ukinitev gotovine.
Povsod v Evropi in še posebej v EU.
Danes se pogovarjamo s strokovnjakom za to področje, ki si po svojih najboljših močeh prizadeva, da bi
Švico rešil pred to usodo in ohranil ta del naše svobode.
Pozdravljamo delegata organizacije "schweiz-macher" in predsednika Gibanja za svobodo Švice Richarda Kollerja.
Dober dan, vesel sem, da sem tukaj - v zvezni palači - in mislim, da je razburljivo, kaj bomo tukaj izvedeli.
Večina ljudi meni, da ukinitev gotovine v Švici ni vprašanje. Kaj menite o tem?
To je verjetno napaka.
Če napake ne popravimo, jo bomo zelo verjetno grenko občutili.
Dejstvo je, da ljudje nimajo občutka, da se gotovina neposredno ukinja, saj je ne ukinjajo politiki, ampak politiki
preprosto ne storijo ničesar, da bi gotovino resnično ohranili, gospodarstvo pa si prizadeva za zmanjšanje gotovine.
To se že dogaja na božičnih sejmih - in tudi na drugih sejmih -, v podjetjih in pekarskih
verigah, ki nenadoma prenehajo sprejemati gotovino.
To opažamo v restavracijah, ki prav tako poslujejo brez gotovine.
Sčasoma bo gospodarstvo odpravilo in ukinilo gotovino, kar se zdaj pospešeno dogaja tudi na področju javnega prevoza,
tako da tudi v njem ne bo več mogoče uporabljati gotovine.
Tako ljudje, ki plačujejo z gotovino, ne bodo mogli več kupiti vozovnice za javni prevoz.
Zaradi tega se zmanjšujejo naša denarna sredstva. In temu se moramo upreti.
Seveda imamo tudi mednarodne organizacije, kot je "Better than Cash Alliance".
Te so leta 2012 ustanovili fundacija Bill & Melinda Gates, Fordova fundacija, USAID in tudi druge pomembne, velike institucije.
Zastavili so si cilj odpraviti gotovino - z drugimi besedami, odpraviti jo po vsem
svetu - in jo nadomestiti z digitalnim denarjem.
Zanimivo je, in to govori v prid Švici, da naš SECO, tj. državni sekretariat za gospodarske zadeve, leta 2012 ni sodeloval pri
ustanovitvi, je pa leta 2012 začel plačevati dva milijona za ukinitev gotovine in je dobil tudi nalogo, da
prenese vse tehnologije in znanje za digitalne denarne prenose - zlasti v države v razvoju.
To dejansko kaže, da je odprava gotovine cilj, pri katerem je Švica v ospredju.
Mislim, da bi bilo nekoliko naivno misliti, da gotovina v Švici ne bo ukinjena.
Zato je pomembno, da lahko na ta način v ustavo vključimo denar.
Zakaj bi morali odpraviti gotovino?
Razlogov je več, vendar je zelo pomemben svetovni finančni položaj.
Finančne razmere so takšne, da je svet dejansko zadolžen.
Trikrat večja letna zmogljivost prebivalstva, kot jo lahko ustvari. In tega ni več mogoče odplačevati.
To bi pomenilo, da bi moralo človeštvo tri leta delati brez porabe virov, brez prehranjevanja, da bi lahko odplačalo ta dolg.
V prihodnosti bo prišlo do finančnega zloma.
Ni več vprašanje, ali bo, ampak le, kdaj bo prišel. V teh finančnih razmerah v svetu bo implodiral.
In to je seveda razlog, da elite ukinejo gotovino, da bi lahko nadzorovale ljudi po tem finančnem zlomu, ko se bo
vse sesulo, in nadzorovale celotno finančno situacijo, tako da se bo ponovno vzpostavila v njihovo korist.
V nasprotnem primeru bi se seveda združili določeni ljudje, skupine, države in to zgradili sami.
To jim ne bi bilo všeč. Navsezadnje zdaj kupujejo vse te dragocenosti ali vire.
To pomeni, da se odkupujejo vsi rudniki zlata, odkupuje se zlato, odkupuje se srebro, odkupujejo se kmetijska zemljišča.
V Ameriki je Bill Gates zdaj največji lastnik kmetijskih zemljišč.
To kaže, da se ta finančni mehurček sesuva.
Temu se je treba za vsako ceno izogniti, da bo na koncu v obtoku še vedno gotovina, da bodo ljudje še vedno
lahko delovali sami in jih ne bo mogoče nadzorovati.
Kako hudo je, lahko zdaj vidimo na Norveškem, Švedskem in Danskem, ki nimajo več gotovine.
Tudi danes je mogoče voditi vojno - na primer na Švedskem, kjer je v obtoku manj kot 10 odstotkov gotovine -, ne bi bilo treba
vdreti v državo, lahko bi jim odklopili elektriko ali internet.
To bi pomenilo, da bi se država v dveh ali treh tednih znašla na tleh - gospodarsko - in verjetno v državljanski vojni,
saj bi šlo potem za vprašanje virov, tj. hrane, vseh virov.
Vidite, kako pomembno je obvladati digitalno tehnologijo, in gotovina bi bila vsekakor slaba stvar.
Tudi Švedska in Norveška si zdaj prizadevata za preobrat, saj sta se zavedli, kako zelo tvegata.
Vendar se to ne dogaja več, čeprav zdaj pravijo, da bi moralo gospodarstvo spet sprejemati gotovino.
Ljudje nimajo gotovine in ta se ne kopiči več, zato so trenutno v res težkem položaju.
Obstaja zakon, ki predpisuje sprejemanje bankovcev in kovancev.
Zakaj se gotovina še vedno lahko zavrne?
No, v Švici 3. člen Zakona o valuti (WZG) določa, da mora vsakdo dejansko sprejemati denar, ki ga
izda nacionalna banka v bankovcih, brez omejitev.
Vendar je ta člen dispozitiven, tj. uporablja se samo ob vložitvi tožbe.
Če na primer pekarna napiše "ne sprejemamo gotovine", stranka pa pride in želi nekaj kupiti in ve, da pekarna ne
sprejema gotovine, potem nikoli ne bo sklenjena pogodba, zato tudi ne bo prišlo do transakcije.
Če transakcija nikoli ni bila opravljena, ne morete vložiti tožbe na podlagi tega zakona.
In prav to je težava zakona o razpolaganju, da proti njemu ni mogoče ukrepati, zato se mora
gospodarstvo samo odločiti, ali bo sprejemalo gotovino ali ne.
Ljudska pobuda "Gotovina je svoboda" je prejela nasprotni predlog Zveznega sveta. V čem je razlika?
V ljudski iniciativi torej zahtevamo, da mora Konfederacija vedno zagotoviti zadostno količino kovancev in bankovcev.
Nasprotni predlog Zveznega sveta zdaj določa, da je za zagotavljanje gotovine v obtoku odgovorna nacionalna banka.
To je seveda velika razlika - torej gre za majhen trik zvezne vlade -, saj se zdaj pojavlja problem, da vsa gotovina ni enaka.
S plačilom z gotovino pravzaprav mislim, da ne plačujem na kredit, torej ne na račun ali na kakšno
zadolžnico ali kaj podobnega, ampak plačujem z gotovino.
V francosko-italijanskem jeziku "je paie cash" pomeni "plačam z gotovino", vendar to
pomeni, da lahko plačam tudi z debetno kartico .
Zato je mogoče, da ima Konfederacija z določitvijo, da mora nacionalna banka zagotavljati gotovino, trik,
da lahko zagotavlja tudi elektronsko gotovino, in ne pride v navzkrižje z zvezno ustavo.
Zato ne moremo sprejeti neposrednega nasprotnega predloga zvezne vlade v sedanji obliki - glasovanje bo potekalo marca.
Kako bi bila videti digitalna valuta prihodnosti?
Digitalna valuta prihodnosti bi bila verjetno mešanica med kriptovaluto in Twintom.
Z drugimi besedami, delovala bi le prek digitalne končne naprave. Danes to poznamo iz mobilnih telefonov.
To je digitalna končna naprava, valuta, tj. celoten postopek plačilne transakcije, pa bi se obdelala prek tako
imenovane denarnice - tj. prek borze, denarnice, denarnice -, ki bi bila na tej digitalni končni napravi.
In ta digitalni terminal bi komuniciral s švicarsko nacionalno banko, mislim, da.
Vsakdo bi imel le en račun - bank ne bi bilo več.
To bi pomenilo, da bi morali, če bi želeli nekaj kupiti, najprej priti na mesto, ki je za to pooblaščeno.
Drugič, da lahko kupimo tisto, kar je še odprto - ali kar je na voljo - in seveda le za znesek, ki nam je na voljo.
Tako bi bili podvrženi popolnemu nadzoru.
Da, nekaj ste že povedali - kar sem želel vprašati zdaj kot dodatek: s kakšnimi
nevarnostmi se bomo dejansko soočili brez gotovine?
Da, obstaja veliko nevarnosti. Zame je največja nevarnost razlastitev z negativnimi obrestnimi merami - oz.
Christine Lagarde je leta 2016 dejala - to lahko preberete v Blicku , mislim, da je bilo 14. aprila, piše Blick:
"Edini razlog, zakaj negativne obrestne mere ne delujejo, je, da imamo še vedno v obtoku gotovino."
Če seveda ne bi bilo več gotovine v obtoku, bi to pomenilo, da se ljudje sploh ne bi mogli braniti, če bi Narodna banka
nenadoma rekla: "Zdaj bomo z vsakega računa dvignili 10 odstotkov letno, ker jih potrebujemo za administracijo".
Z gotovino niste mogli več kupiti nečesa z drugimi možnostmi.
To bi bilo mogoče le z digitalno valuto. In to je zame največja nevarnost.
Zato menim, da bodo prišle negativne obrestne mere in razlastitev.
Seveda obstajajo tudi druge nevarnosti.
Ena od glavnih nevarnosti je seveda odvisnost - kot sem že omenil - od elektrike in interneta.
Če nekaj odpove, plačilne transakcije takoj niso več mogoče.
Poleg tega ne moremo več ohranjati krizne odpornosti .
To pomeni, da v kriznih razmerah, s kakršnimi se zdaj soočata Norveška in Švedska, zaradi izgube
gotovine ne bi bilo več mogoče nadaljevati dela.
Če ne bi imeli interneta, bi gospodarstvo mirovalo. Ustavilo bi se in ne bi več delovalo.
Toda z gotovino bi lahko vsaj še naprej plačevali, ali da, gospodarstvo bi lahko še naprej
obstajalo in največja škoda bi bila preprečena.
To je še ena pomembna točka.
Vedno znova slišiš, da boš zaradi tega digitalnega denarja tudi popolnoma nadzorovan. Ali je to res?
Da, tako je.
Te digitalne valute centralne banke imajo seveda to prednost, da so shranjene na digitalnih napravah v
denarnici in jih je seveda mogoče spremljati, kje ste, kaj kupujete in za koliko kaj kupujete.
To bi privedlo do tega, da bi bili ljudje popolnoma obvladljivi.
Z drugimi besedami, podobno kot sistem socialnih kreditov, kot ga poznamo iz Kitajske - ali.
S tega vidika je to seveda zelo velika nevarnost.
Mislim pa, da se ljudje do neke mere že zavedajo, da bi to lahko sledilo.
Da, dobro, hvala za to. Kaj smo dejansko že dosegli v Švici na to temo?
V Švici smo torej prehodili dolgo pot, saj smo zahvaljujoč temu, da smo sprožili ljudske pobude - npr. "Gotovina je
svoboda" -, prišli do točke, ko se sprašujemo, katero različico gotovinskega jamstva naj vključimo v ustavo.
Seveda si bomo prizadevali, da bo to naša različica - s kovanci in bankovci -, tako da bomo lahko
prepričani, da se ji ne bo mogoče izogniti s trikom na koncu.
Smo veliko bolj napredni kot Evropa kot celota, kar je seveda pomembno tudi za Evropo.
Če nam bo to v Švici uspelo vključiti v ustavo, tudi v Evropi ne bo tako lahko odpraviti
gotovine, saj bo denar takoj pobegnil v Švico.
Če bi Nemčija rekla: "Nimamo več gotovine", bi vsi skupaj takoj dvignili gotovino in jo odnesli v Švico, saj bi bila tam varna.
Zato smo v Švici v primerjavi z drugimi državami seveda v ugodnem položaju.
In ali je to dovolj, da dobiš denar v Švici?
Ne, to seveda ni dovolj, samo ustava.
Kot sem dejal na začetku, bo gospodarstvo odpravilo gotovino, zato moramo ljudje plačevati z
gotovino, da je gospodarstvo ne bo moglo odpraviti.
Da Migros in Coop ne bi kar naenkrat postavila samopostrežnih avtomatov - ali kako se že imenujejo -, kjer bi lahko vsi
plačevali samo digitalno, vendar bi morali še vedno veliko plačevati z gotovino, tudi v restavracijah in povsod
drugje, tako da bi ta količina gotovine ostala visoka.
Thorsten Hens, finančni ekonomist in profesor na Univerzi v Zürichu, je jasno povedal, da "pri 15 % vseh finančnih
transakcij v gotovini gotovine ni več mogoče prihraniti".
To je povedal v intervjuju za SRF leta 2020, kar kaže, da smo danes že zelo blizu tega
praga - pri 25 % - in da se mu moramo upreti.
Zato bom vesel, ko bodo ljudje spet začeli plačevati z gotovino.
To je tudi naslednje vprašanje, kaj lahko stori prebivalstvo, tj. kaj se mora še zgoditi in kaj lahko storimo mi?
To sta morda dve ali tri točke, ki so zdaj bistvene.
V bistvu bo marca potekala še ena razprava v nacionalnem svetu o predlogu Thomasa Burgherra.
Poleg naše ljudske pobude želi tudi sprejetje v gospodarstvu - torej ne gre za obveznost sprejetja, temveč
za sprejetje, splošno sprejetje -, ki ga želi v ustavi.
Zdaj jih bomo podprli. Kot "schweiz-macher" smo ustvarili peticijo, ki jo lahko podpiše veliko ljudi.
Priporočam vam to spletno stran www.schweiz-macher.ch, kjer lahko podpišete peticijo.
Prepričali smo tudi starostna združenja - velika starostna združenja z 280.000 člani - da nas podprejo pri zagotavljanju,
da ta predlog sprejmeta državni zbor in državni svet.
Seveda pa je treba glasovati tudi o tem, kaj se bo zgodilo.
Zato smo zelo veseli, če nas zdaj res finančno podpirajo, saj brez sredstev ne moremo delati.
Drugi imajo milijarde, zato potrebujemo veliko denarja, da bomo imeli možnost na volitvah, najpomembnejše pa je, da prebivalci
res hodijo naokrog z gotovino in tudi plačujejo z gotovino.
Da, z moje strani bi res rada ponovno izkoristila ta trenutek in vse naše državljane pozvala, naj v prihodnje čim pogosteje
plačujejo z gotovino - morda naj tudi dajo prednost trgovinam, ki še vedno sprejemajo gotovino, pred tistimi, ki je
ne sprejemajo več, saj je to vprašanje zelo, zelo, zelo pomembno, da lahko ohranimo gotovino v Švici.
Za naše otroke in za nas je pomembno, da lahko še naprej živimo svobodno. Najlepša hvala!
Hvala lepa, gospod Koller, prepričali ste me.
Še naprej bom plačeval z gotovino, saj želim, da gotovina ostane pri nas.
Gospod Koller, zahvaljujemo se vam za vašo predanost in vam želimo vse najboljše pri vašem nadaljnjem delu.
Najlepša hvala in veliko sreče pri vašem delu. Hvala.