Energetski potencijal vjetra se često predstavlja kao posebno ekološki prihvatljiv i klimatski prijateljski oblik energije.
U informativnom listu o ugljičnom otisku vjetroturbina, udruženje "Freie Landschaft Schweiz" (Slobodni krajolik Švicarske) piše:
Uzimajući u obzir ekološki neprijateljske uvjete njihove proizvodnje, izgradnje i reciklaže,
postavljanje vjetroturbina je štetno za klimu.
Prema organizaciji "Freie Landschaft Schweiz" (Slobodni krajolik Švicarske), rotorna krila
posebno uzrokuju velike probleme pri reciklaži.
Potrebni su posebni termalni pogoni za reciklažu vlaknastih kompozita koji se u njima nalaze.
Ipak, izgradnja vjetroturbina se ubrzava u Švicarskoj.
Od više od 1.000 planiranih vjetroturbina, mnoge će biti podignute usred šume ili na rubu šume.
Sada se to susreće s otporom u obliku dviju popularnih inicijativa:
Inicijativa za zaštitu šuma zahtijeva da se vjetroturbine grade izvan šuma i šumskih područja.
Inicijativa za zaštitu zajednice ima za cilj osigurati da se o svakom projektu
vjetroelektrane glasa birači na koje ta elektrana utječe.
Ovo je zapravo stvar razumijevanja, s obzirom na mnoge druge negativne učinke vjetroturbina na ljude, životinje i okoliš.
Zbog infrazvuka i sjenećeg treperenja koje uzrokuju, vjetroturbine mogu dovesti do raznih
zdravstvenih problema kao što su poremećaji koncentracije, nervoza, glavobolje i poremećaji spavanja.
Kla.TV je izvijestio o štetnim učincima vjetroturbina u programima kao što su "Gore od puke vruće zrake – Dosje o vjetroturbinama"
i "Toksične vjetroturbine kao spasitelji klime?!" .
Razmotrite nekoliko odlomaka iz njega:
"Upotreba energije vjetra se promoviše kako bi se suprotstavilo klimatskim promjenama navodno uzrokovanim CO₂."
Sušenje zemljišta, posebno, prikazano nam je na upečatljiv način i uz apokaliptične slike kao posljedica klimatskih promjena.
Međutim, nedavne studije pokazuju da vjetroturbine, posebno, mogu dovesti do suše.
Ili je dostupno mnogo električne energije iz vjetroelektrana i cijena na berzi električne energije se približava
nuli, ili nema dovoljno vjetra i električna energija se mora kupiti po visokim cijenama iz inostranstva.
Ovo povećava cijenu električne energije i time cijenu proizvedene robe.
Dugoročno, kompanije ne bi mogle preživjeti u takvom okruženju.
Oni ili potpuno obustave proizvodnju ili emigriraju.
Ono što ostaje je stanovništvo s visokom stopom nezaposlenosti, koje zbog visokih troškova
energije više nije u stanju sastaviti kraj s krajem.
Trenutno mnogo spominjani "PFAS" također predstavljaju prijetnju:
"A onda imamo posebnu značajku rotornih lopatica."
Rotorska krila su stoga izrađena od kompozitnih materijala GRP-GFC s epoksidnom smolom,
uključujući bisfenol A i PFAS postojane hemikalije.
Drugim riječima, to je izrazito toksičan materijal koji ne samo da uzrokuje znatno habanje tokom rada
turbina, što je neosporno čak i za samu industriju vjetra.
U Njemačkoj postoji otprilike 1.500 lokacija kontaminiranih ovim PFAS-ovima, gdje u nekim slučajevima podzemna
voda više nije pitka ili se voda mora filtrirati prije nego što se može koristiti na poljima.
To je izuzetno opasno.
Ali zašto se to još uvijek nastavlja, i ko u tome ima interes?
Moguć odgovor na ovo pitanje mogao bi glasiti ovako:
'Nećeš posjedovati ništa i bit ćeš sretan'
Rečenica preuzeta iz videa Svjetskog ekonomskog foruma (WEF) iz 2016. godine koji sažima esej danske političarke Ide Auken.
Ida Auken je članica programa Mladih globalnih lidera Svjetskog ekonomskog foruma.
To bi bilo idealno za WEF i one koji stoje iza njega.
Sve što je nekome potrebno prima se kao usluga.
S jedne strane, ova usluga bi bila dobar posao, ali s druge strane, svi bi postali potpuno transparentni građani.
Da bi se to postiglo, postojeće strukture u ekonomiji i društvu prvo bi se morale razgraditi, a bio bi
potreban plan kako bi se to ostvarilo bez otpora stanovništva.
Da bi švicarsko biračko tijelo glasalo o gore navedenim inicijativama, potrebno je
prikupiti 100.000 važećih potpisa do 30. jula 2025.
Trenutno je prikupljeno nešto manje od 60.000 potpisa.
To znači da je i dalje potrebna predana podrška švicarskih građana koji su strastveni po tim pitanjima.
Odbor traži da se listovi sa potpisima vrate do kraja juna 2025. godine kako bi bilo dovoljno vremena da se potpisi ovjere.