Vjetroenergija se često predstavlja kao posebno ekološki prihvatljiv i klimatski prijateljski oblik energije.
U informativnom listu o ugljičnom otisku vjetroturbina, udruga "Freie Landschaft Schweiz" (Slobodni krajolik Švicarske) piše:
Uzimajući u obzir ekološki neprijateljske uvjete njihove proizvodnje, izgradnje i recikliranja,
postavljanje vjetroturbina štetno je za klimu.
Prema udruzi "Freie Landschaft Schweiz" (Slobodni krajolik Švicarske), rotorska krila osobito
uzrokuju velike probleme tijekom recikliranja.
Potrebni su posebni termalni pogoni za recikliranje vlaknastih kompozita koji se u njima nalaze.
Unatoč tome, izgradnja vjetroturbina se ubrzava u Švicarskoj.
Od više od 1.000 planiranih vjetroturbina, mnoge će biti postavljene usred šume ili na rubu šume.
Sada se to susreće s otporom u obliku dviju popularnih inicijativa:
Inicijativa za zaštitu šuma zahtijeva da se vjetroturbine grade izvan šuma i šumskih predjela.
Inicijativa za zaštitu zajednice ima za cilj osigurati da se o svakom projektu
vjetroelektrane glasa birači na koje će elektrana utjecati.
Ovo je zapravo stvar razuma, s obzirom na mnoge druge negativne učinke vjetrenjača na ljude, životinje i okoliš.
Zbog infrazvuka i sjenećeg treperenja koje uzrokuju, vjetroturbine mogu dovesti do raznih zdravstvenih problema, kao što su problemi
s koncentracijom, nervoza, glavobolje i poremećaji spavanja.
Kla.TV je izvijestio o štetnim učincima vjetroturbina u programima kao što su "Gore od puke vruće zrake – Dosje vjetroturbina"
i "Toksične vjetroturbine kao spasitelji klime?!" .
Razmotrite nekoliko odlomaka iz njega:
"Upotreba energije vjetra se promiče kako bi se suprotstavilo klimatskim promjenama navodno uzrokovanim CO₂."
Sušenje tla nam je posebno prikazano na upečatljiv način i s apokaliptičnim prizorima kao posljedica klimatskih promjena.
Međutim, nedavne studije pokazuju da vjetroturbine, osobito, mogu dovesti do suše.
Ili je dostupno mnogo električne energije iz vjetroelektrana i cijena na burzi za električnu energiju približava
se nuli, ili nema dovoljno vjetra i električnu energiju treba kupiti iz inozemstva po visokoj cijeni.
To povećava cijenu električne energije i time cijenu proizvedene robe.
Dugoročno, tvrtke ne bi mogle preživjeti u takvom okruženju.
Oni ili potpuno obustave proizvodnju ili emigriraju.
Ono što ostaje je populacija s visokom stopom nezaposlenosti, koja više nije u stanju
sastaviti kraj s krajem zbog visokih troškova energije.
Trenutno često spominjani "PFAS" također predstavljaju prijetnju:
"A onda imamo posebnu značajku rotornih lopatica."
Rotorska krila su stoga izrađena od kompozitnih materijala GRP-GFC s epoksidnom smolom,
uključujući bisfenol A i PFAS postojane kemikalije.
Drugim riječima, to je izrazito toksičan materijal koji ne samo da uzrokuje znatno habanje tijekom rada
turbina, što je neosporno čak i za samu industriju vjetra.
U Njemačkoj postoji otprilike 1.500 lokacija kontaminiranih ovim PFAS-ovima, gdje u nekim slučajevima podzemna
voda više nije pitka ili se voda mora filtrirati prije nego što se može koristiti na poljima.
To je izuzetno opasno.
Ali zašto se to još uvijek gura naprijed i tko ima interes u tome?
Moguć odgovor na ovo pitanje mogao bi glasiti ovako:
'Nećeš posjedovati ništa i bit ćeš sretan'
Rečenica preuzeta iz videa Svjetskog ekonomskog foruma (WEF) iz 2016. godine koji sažima esej danske političarke Ide Auken.
Ida Auken je članica programa Mladih globalnih lidera Svjetskog ekonomskog foruma.
To bi bilo idealno za WEF i one koji stoje iza njega.
Sve što je nekome potrebno prima se kao usluga.
S jedne strane, ova bi usluga bila dobar posao, ali s druge strane, svi bi postali potpuno transparentni građani.
Da bi se to postiglo, postojeće strukture u gospodarstvu i društvu prvo bi se morale razgraditi, a za to bi bio
potreban plan kako bi se to ostvarilo bez otpora stanovništva.
Da bi švicarsko biračko tijelo glasalo o gore navedenim inicijativama, potrebno je
prikupiti 100.000 važećih potpisa do 30. srpnja 2025.
Trenutno je prikupljeno nešto manje od 60.000 potpisa.
To znači da je i dalje potrebna predana podrška švicarskih građana koji su strastveni prema ovim pitanjima.
Odbor traži da se listovi s potpisima vrate do kraja lipnja 2025. kako bi bilo dovoljno vremena za ovjeru potpisa.