Vēja enerģija bieži tiek pasniegta kā videi un klimatam īpaši draudzīgs enerģijas veids.
Biedrība "Brīvā ainava Šveicē" savā faktu lapā par vēja turbīnu radīto oglekļa dioksīda emisijas nospiedumu raksta:
"Ja ņem vērā sliktos ražošanas, uzstādīšanas un pārstrādes ekoloģiskos apstākļus,
vēja turbīnu uzstādīšana ir kaitīga klimatam."
Saskaņā ar "Freie Landschaft Schweiz" sniegto informāciju pārstrādes laikā lielas problēmas rada tieši rotora lāpstiņas.
Lai pārstrādātu šķiedru kompozītmateriālus, kas tos satur, ir nepieciešamas īpašas termiskās iekārtas.
Tomēr vēja turbīnu būvniecība Šveicē tiek virzīta uz priekšu.
Daudzas no vairāk nekā 1000 plānotajām vēja turbīnām paredzēts uzstādīt meža vidū vai meža malā.
Šobrīd pret to ir vērsta pretestība divu populāru iniciatīvu veidā:
Mežu aizsardzības iniciatīvā ir prasīts, lai vēja turbīnas tiktu būvētas ārpus mežiem un meža pļavām.
Kopienas aizsardzības iniciatīvas mērķis ir nodrošināt, lai par katru vēja enerģijas projektu
balsotu iedzīvotāji, kurus skar šis projekts.
Ņemot vērā daudzās citas negatīvās sekas, ko vēja turbīnas rada cilvēkiem, dzīvniekiem un videi, tas ir pašsaprotami.
Vēja turbīnu radītais infraskaņa un ēnu mirgošana var izraisīt dažādas veselības problēmas, piemēram, koncentrēšanās
traucējumus, nervozitāti, galvassāpes un miega traucējumus.
Kla.TV ziņoja par vēja turbīnu kaitīgo ietekmi tādos raidījumos kā "Sliktāk par karstu gaisu - vēja turbīnu
lieta" un "Toksiskās vēja turbīnas kā klimata glābējas?!". .
Vizualizējiet dažus fragmentus no tās:
"Vēja enerģijas izmantošana tiek veicināta, lai novērstu klimata pārmaiņas, ko, iespējams, izraisa CO₂.
Īpaši augsnes izžūšana mums tiek pasniegta pārsteidzošos un apokaliptiskos tēlos kā klimata pārmaiņu sekas.
Tomēr pašreizējie pētījumi liecina, ka tieši vēja turbīnas var izraisīt sausumu."
"Elektrība no vēja enerģijas ir vai nu pieejama pārpilnībā un cena elektroenerģijas biržā ir tuvu nullei, vai arī vējš pūš pārāk
maz un elektroenerģija ir jāpērk no ārzemēm par augstu cenu.
Tas paaugstina elektroenerģijas cenu un līdz ar to arī saražoto preču cenu.
Ilgtermiņā uzņēmumi šādā vidē nevarētu izdzīvot.
Viņi vai nu vispār pārtrauc ražošanu, vai arī emigrē.
Paliek iedzīvotāji ar augstu bezdarba līmeni, kuri vairs nespēj izdzīvot, jo enerģijas izmaksas ir augstas."
Pašlaik daudz apspriestais "PFAS" arī rada risku:
"Un tad mums ir īpašas rotora lāpstiņas.
Tāpēc rotora lāpstiņas sastāv no GRP-GFC maisījuma materiāliem ar epoksīdsveķiem, tostarp
bisfenola A un PFAS pastāvīgām ķīmiskām vielām.
Citiem vārdiem sakot, ļoti toksisks materiāls, kas ne tikai izraisa ievērojamu nodilumu turbīnu darbības
laikā, ko neapstrīd arī pati vēja enerģijas nozare.
Vācijā ir aptuveni 1500 vietu, kas ir piesārņotas ar šiem PFAS, un dažos gadījumos gruntsūdeņus vairs nevar
dzert vai ūdens ir jāfiltrē, pirms to var izkaisīt uz lauka.
Tas ir ļoti bīstami."
Bet kāpēc tas joprojām tiek reklamēts un kas par to interesējas?
Iespējamā atbilde uz šo jautājumu varētu būt šāda:
"Jums nekas nepiederēs un jūs būsiet laimīgs
teikums no Pasaules ekonomikas foruma (WEF) 2016. gada videoieraksta, kas ir
kopsavilkums dāņu politiķes Idas Auken esejā.
Ida Aukena ir WEF programmas "Jaunie globālie līderi" dalībniece.
Tas būtu ideāli piemērots WEF un tā atbalstītājiem.
Viss, kas kādam nepieciešams, tiek saņemts kā pakalpojums.
No vienas puses, šis pakalpojums būtu labs bizness, bet, no otras puses, ikviens kļūtu par pilnīgi pārredzamu pilsoni.
Lai to panāktu, vispirms būtu jālikvidē pastāvošās ekonomikas un iedzīvotāju struktūras un jāizstrādā
plāns, kā to paveikt bez iedzīvotāju pretestības."
Lai Šveices vēlētāji varētu balsot par iepriekš minētajām iniciatīvām, līdz 2025. gada 30.
jūlijam ir nepieciešami 100 000 derīgu parakstu.
Pašlaik ir savākti nepilnu 60 000 parakstu.
Tāpēc joprojām ir nepieciešams Šveices pilsoņu, kuri atbalsta šos jautājumus, apņēmīgs atbalsts.
Komiteja lūdz parakstu veidlapas nosūtīt līdz 2025. gada jūnija beigām, lai vēl būtu pietiekami
daudz laika notariālai parakstu apliecināšanai.