Vetrna energija je pogosto predstavljena kot okolju in podnebju prijazna oblika energije.
V informativnem listu o ogljičnem odtisu vetrnih elektrarn združenje "Svobodna pokrajina Švica" piše:
"Če upoštevamo slabe ekološke pogoje njihove proizvodnje, gradnje in recikliranja, je
postavitev vetrnih turbin škodljiva za podnebje."
Po navedbah organizacije "Freie Landschaft Schweiz" zlasti lopatice rotorjev povzročajo velike težave pri recikliranju.
Za recikliranje vlaknenih kompozitov, ki jih vsebujejo, so potrebne posebne toplotne naprave.
Kljub temu se gradnja vetrnih elektrarn v Švici pospešuje.
Od več kot 1.000 načrtovanih vetrnih elektrarn naj bi jih veliko postavili sredi gozda ali na njegovem robu.
Temu se zdaj upirata dve priljubljeni pobudi:
Pobuda za zaščito gozdov zahteva, da se vetrne elektrarne gradijo zunaj gozdov in gozdnih pašnikov.
Cilj pobude za zaščito skupnosti je zagotoviti, da o vsakem projektu vetrne elektrarne
glasujejo državljani, na katere bo elektrarna vplivala.
Glede na številne druge negativne učinke vetrnih elektrarn na ljudi, živali in okolje je to pravzaprav samoumevno.
Infrazvok in sence, ki jih povzročajo vetrne turbine, lahko povzročijo različne zdravstvene težave, kot so
motnje koncentracije, živčnost, glavoboli in motnje spanja.
Kla.TV je o škodljivih učinkih vetrnih elektrarn poročala v oddajah, kot sta "Slabše kot le vroč zrak
- Dosje vetrnih elektrarn" in "Strupene vetrne elektrarne kot rešitelji podnebja?!" .
Vizualizirajte nekaj odlomkov iz njega:
"Uporaba vetrne energije se spodbuja za preprečevanje podnebnih sprememb, ki naj bi jih povzročil CO₂.
Predvsem izsuševanje tal se nam v presenetljivih in apokaliptičnih podobah predstavlja kot posledica podnebnih sprememb.
Vendar pa trenutne študije kažejo, da lahko zlasti vetrne turbine povzročijo sušo."
"Električna energija iz vetrnih elektrarn je na voljo v izobilju in je cena na borzi električne energije blizu
nič ali pa veter piha premalo in je treba električno energijo kupovati v tujini po visoki ceni.
To zvišuje ceno električne energije in s tem ceno proizvedenega blaga.
Dolgoročno podjetja v takem okolju ne bi mogla preživeti.
Ali popolnoma prenehajo s proizvodnjo ali pa se izselijo.
Ostalo je prebivalstvo z visoko stopnjo brezposelnosti, ki se zaradi visokih stroškov energije ne more več preživljati."
Trenutno zelo obravnavani "PFAS" prav tako predstavljajo tveganje:
"Posebnost so še lopatice rotorja.
Lopatice rotorja so zato sestavljene iz mešanice materialov GRP-GFC z epoksidno smolo,
vključno z bisfenolom A in stalnimi kemikalijami PFAS.
Z drugimi besedami, gre za zelo strupen material, ki med delovanjem turbin ne povzroča le velike
obrabe, česar ne izpodbija niti sama vetrna industrija.
V Nemčiji je približno 1 500 krajev, ki so onesnaženi s temi policikličnimi aromatskimi ogljikovodiki, zato v
nekaterih primerih podtalnice ni več mogoče piti ali pa je treba vodo filtrirati, preden jo je mogoče razpršiti po poljih.
To je zelo nevarno."
Toda zakaj se še vedno promovira in koga zanima?
Verjeten odgovor na to vprašanje je lahko naslednji:
"Ničesar ne boste imeli in boste srečni
stavek iz videoposnetka Svetovnega gospodarskega foruma (WEF) iz leta 2016, ki povzema esej danske političarke Ide Auken.
Ida Auken sodeluje v programu WEF Young Global Leaders.
To bi bilo idealno za WEF in njegove podpornike.
Vse, kar nekdo potrebuje, prejme kot storitev.
Po eni strani bi bila ta storitev dober posel, po drugi strani pa bi vsi postali popolnoma pregledni državljani.
Da bi to dosegli, bi bilo treba najprej razgraditi obstoječe strukture v gospodarstvu in med prebivalstvom ter
pripraviti načrt, kako to izpeljati brez odpora prebivalstva."
Da bi švicarski volivci lahko glasovali o zgornjih pobudah, je do 30. julija 2025 potrebnih 100.000 veljavnih podpisov.
Trenutno je zbranih nekaj manj kot 60.000 podpisov.
Švicarski državljani, ki so naklonjeni tem vprašanjem, morajo zato še vedno izraziti svojo podporo.
Odbor prosi, da se obrazci za podpis vrnejo do konca junija 2025, da bo še dovolj časa za notarsko overitev podpisov.