Az US2903188A amerikai szabadalmat 1959-ben jegyezték be.
A találmány olyan eljárást ír le, amellyel a már kialakult veszélyes időjárási
képződmények eredeti állapotukba hozhatók vissza.
Ez befolyásolhatja a trópusi ciklonok, például hurrikánok, tájfunok és hasonlók kialakulását.
Azzal, hogy többek között ezüst-jodidot, cementet, alumínium-oxidot vagy cinket juttatnak a
felhőképződményekbe, ezeket esőre késztetik, így elhárítják a trópusi viharok veszélyét.
Míg ez a szabadalom talán még az emberiség javát szolgálta, ugyanez nem mondható el fenntartás nélkül a
2001-ben kiadott US20030085296A1 amerikai szabadalomról.
Ez a szabadalom egy olyan eljárást ír le, amelyben megagenerátorokat használnak hatalmas hanghullámok
létrehozására, amelyek hurrikánok, tornádók vagy esőzések létrehozására, felerősítésére vagy irányítására használhatók.
Ha már olyan régóta rendelkezünk a trópusi ciklonok irányításának eszközeivel, miért fordulnak elő még mindig
ezek a viharok - vagy egyáltalán geopolitikai érdekek miatt használják ezeket a módszereket?
Ha jobban megnézzük, már vannak erre utaló jelek, amint azt a 2001. szeptember 11-i példa is mutatja.
Mindannyian emlékszünk a napsütéses időjárásra a Világkereskedelmi Központ elleni támadás idején.
Kevésbé ismert, hogy ezen a napon az Erin hurrikán 195 km/h átlagsebességgel haladt egyenes úton New York felé.
Szeptember 12-én érte volna el New Yorkot.
Erről azonban a média nem számolt be.
Csak a három New York-i repülőtér adott ki viharjelzést.
Korábban a hurrikánok idején nem voltak ritkák az evakuálások.
Lehet, hogy tudták, hogy az Erin hurrikán le fog csapni?
- És valóban: szeptember 11-én reggel 8:00 órakor az Erin derékszögben fordul, mielőtt a szárazföldet elérné.
Miért volt fontos ebben az esetben, hogy a hurrikán elfordult?
A műsorokban már beszámoltunk arról, hogy a Világkereskedelmi Központ épületegyüttesét terroristák által
elkövetett támadásról szóló hivatalos beszámoló nem lehet igaz:
Ha az Erin hurrikán szeptember 12-én érte volna el New Yorkot, az ikertornyok elleni támadás nem lett volna olyan
hatással, mint amilyen hatással volt, mert az emberek az általános pusztításra összpontosítottak volna.
Ez szinte lehetetlenné tette volna az ezt követő terrorizmusellenes intézkedések végrehajtását.
Gyakrabban használják az időjárási fegyvereket, mint azt gyanítjuk?
1 1952-ben az angliai Devon megyében található Lynmouth városát augusztus 15-ről 16-ra virradó éjszaka elöntötte a víz.
34 ember halt meg.
Évekkel később az aktákat nyilvánosságra hozták:
A Királyi Légierő a "Cumulus hadművelet" során éjszaka ezüst-jodiddal oltotta be a felhőket a lakott terület felett.
Alig 30 perccel később az eső elkezdett zuhogni, és halálos özönvízzé változott.
2 1966 októberétől a vietnami háború Popeye hadművelete során az amerikai légierő ezüst-jodidot
használt a hagyományos monszun esőzések fokozására.
A vietnamiak fő utánpótlási vonalai így sárgödörré váltak.
3 1980 és 2021 között Németországban röviddel a szövetségi választások előtt rendszeresen voltak rendkívüli árvizek.
Amelyben a helyszínen megjelent hivatalban lévő politikusok saját magukat helyezték reflektorfénybe.
Az egész csak véletlen egybeesés?
Az említett forgatókönyvek némelyike nem dokumentált, míg mások dokumentálva vannak.
Egy dolog azonban biztos: akik az időjárást irányítják, egész gazdaságokat mozdíthatnak elő vagy tehetnek tönkre, és akik
ügyesen befolyásolják az éghajlatot, sok pénzt kereshetnek.
Kedves nézők, továbbra is körültekintően, de figyelmesen figyeljük az okokat és a hatásokat, hogy az
összefüggéseket és a bűncselekményeket a földig feltárhassuk.